DE SPECIEBUS ODONTITIDUM HUNGARIA. 465 
Horvátországban Zágráb és Laséina körül (Vuxor., Rossi), Lepavina 
(Bons. 1883), Stative mellett Karolyvaros vidékén (Rossi). 
Alsó-Ausztriában Wilfersdorf (ULLEPITSCH), Puchberg (BRANDMAYER) 
ad 0. canescentem accedit. 
Salzburgban : Kapreiner-Thal, Pinzgau (E. SACHSLEHNER). 
Romania: Rimnieu Vilcea in pratis montanis (GRECESCU |). 
Varietatem leucantham m. (flore albo, LAMARCK I. c. (401) in dicione 
nondum vidi. 
Aberratio prætlorens : 
B O. villosula Scuur., Enum. pl. Transsilv. 1866. 511. (O. serolina a. 
calcicola Scuur., ibid. exclus. synon., O. verna Fuss Fl. Transsilv. excurs. 
497) «Plus minusve villosa, subincanescens.» Varietatem sistit 0. Odon- 
litidis prææstivam simplicem aut parum ramosam, ramis sat abbreviatis. 
Ramis summis et floribus infimis folia interjecta nulla, ex quorum axillis 
flores egerminarent. Exeunte julio et ineunte augusto magis ramosa fit, 
sed foliis steribus interjectis nullis. 
A nyärelözö virítás. Még ha julius második felében és augusztus ele- 
jén jobban elágazik is, közbeiktatott levele nincs, hanem a legfelső ágára 
mindjárt olyan levél következik, a melynek tövéből virág fakad. 
Budapest körül a Rákoson meg a Római fürdőnél junius második 
felében és julius elején, a Balaton körül egész juliusban, Gósfa (Vasvárm.), 
Mózs körül Szegszárd m. (Horrós, julius 1889), Palies (Bors. 1879 julius 
közepén), Mosöcz, Petrozsény (Ricarer L. 1893 julius 20.) és Rodna körül 
(Valle vinuluj, Borberek, Ricarer L. 1895 augusztus 2, 12.). 
Serbia: Zajecar (Nisré). 
Rossia: Wologda (Ivaxrrzky, in herb. mus. nation. Budapest). 
y. var. O. stenodonta Bors., Magyar orvosok és természetvizsgálók 
Munkálatai XXIX. 1898, 194. old., in actis medicorum atque naturse scru- 
tatorum Hungariæ, XXIX. 1898, p. 194. brevissime indicata, ab O. Odon- 
lilide charactere ad O. vernam vergens. Forma inter O. macrocarpam et 
O. Odontitidem media, vix hybrida, posteriori similior. 
Nyári alak, zóldellóbb az O. Odontites-nél; hosszabb hegye-levele, 
valamint nagyobb, 5—6 mm. hosszú kelyhe az O. verna felé vonja, de tôle 
keskeny levele, nagyon ágas szára, valamint az apróbb virágrészel és rövid 
kehelyfoga is megkülönböztetik. Szélesded alsóbb hegye-levele a virágnál 
feltünően hosszabb és lefelé fordul, a felsőbbek a virágnál kevéssé hosszab- 
bak. Kelyhe foga akkora hosszú, mint a csöve vagy csak valamivel rövidebb, 
háromszögűen lándsás, keskenyebb, mint az 0. Odonlites-é, még egyszer 
akkora hosszú, mint a szélessége. Virága 1 em. hosszú. 
Forma serotina, magis ac O. Odontites virescens. Bracteis et calyci- 
bus maioribus ad O. vernam vergit, sed foliis angustioribus, longe attenua- 
Termeszetrajzi Füzetek. XXI. kot. 30 
