DE SPECIEBUS ODONTITIDUM HUNGARLE. 467 
3. 0. rigida Bors. ined. 
Annua, siecata nigrescens, postæstiva, durius atque scabrius pube- 
scens, fere à basi ramosissima, ramis densis, caule inferne indurato. Folia 
crassiuscula, inferiora lineari-lanceolata, superiora anguste lanceolata, 
omnia utrinque aspero-pubescentia, inde respectu etiam duriora et erassiora, 
sessilia, sat remote serrata, sensim acuminata. Racemo terminali atque 
ramis summis folia ex axillis florem nullum proferentia interposita. 
Inflorescentia laxiuscula, canescens, bracteis obtusiusculis, lanceolatis, 
florum longitudinem æquantibus aut eam paululum superantibus, sed supe- 
rioribus brevioribus. Flos 1 em., calyx 5 mm. longus, canescenti-hirsutus, 
dentibus triangulari-lanceolatis, tubo fere æquilongis. Corolla rubra, ca- 
psula obcordata latiore, apice pilosa, calyce paululum breviore. 
À haza délkeleti részén s a Balkänon terjed száraz réten, füves he- 
lyen: Hidegküt (Temesvarm., 1883 aug. 22.), Grebenacz, Kärolyfalva (1874 
szept. 25.), Oravicza, Stajerlak, (WreRZB., szept.), Szudriás körül (Krassó- 
Szörény, Hgvrr.! 1856 aug. 30), a Treskováczhegy alatt Szviniezán (1874 
szept. 21.), az Allion hegy alatt Orsován. 1 
Horvátországban a Plitvicai tavaknál (1875 aug. 8.). 
Macedonia, in pratis, inter vineas ad Banja (Hinxe 1835 aug). 
Rumelia (FRrv., in herb. mus. nat. Budapest). 
Songaria Chin. ad lacum Saisang-Nor, in herb. mus. nation. Budapest). 
Dubium mihi mansit, num exemplaria Békésiensia atque Bihariensia 
calyce canescente, sed nondum fructifera probabilius huc pertinerent. Ad 
O. Odontitidem interim reduxi. Sine dubio non adeo ae O. rigida dure 
pubescit. : 
O. rigida ab O. Odontitide caule inferne indurato, pubescentia den- 
siore, magis duriore, foliis crassioribus, colore nigricante, dentibus calycis 
angustioribus, precipue autem capsula latiore obeordata differt. Od. vir- 
gatae Lange peraffinis esse videtur, sed hane comparare non potui. 
Synonyma : 
0. rubra Gris., Spicil. fl. Rumel. II. 15. «forma rigida (inde nomen elegi), 
brachiata aspera»; — G. Beck, Fl. von Süd-Bosn. 141, non Gilib. 
0. serotina VELEN., Fl. Bulg. 433. Suppl. 217. Grises. et Scu., Iter. Hungar. 
Nr. 163. (Orsova !) 
E synonymákat azért vonom ide, nem az O. canescens-hez, mert autoruk 
a level róvidségéról nem szól, az 0. hispiduld-hoz pedig azért nem, mert az i. h. 
a virágzat szétterjedó szórezetéról sincs szó. 
Od. rubra forma angustifolia Grises., Spicil. fl. Rumel 15. 1844. sine diagn. 
Euphr. Odontites et E. serotina Heurr., Enum. pl. .. Temes. 137. 
B var. O. hispidula Bors. ined. 
Folia superiora, bracteæ, caulis inter flores, calyx pilis patentibus 
patentissimisque maioribus hispidula albieantiaque. 
