XXL TERMÉSZETRAJZI FÜZETEK. 1898. 
CLEITAMIA OSTEN-SACKENI n. sp. 
Dr. KERTÉSZ KÁLMÁN-tól. 
Az alsó arcz sárgából sepiabarnába változó színű; a szem belső szé- 
len a csáp tövétől az alsó arcz közepéig mély, sötétbarna, ezüstfényü, a 
csáp hosszának megfelelő, csatornaalakú bemélyedés húzódik, melynek 
mellső végén egy barna, az alsó arczot oldalt s elülről körülvevő chitin- 
perem ered. A homlok vörösbarna, szélei sötétebbek ; a csápok tövén csak- 
nem fekete. A szem széle ezüstfényü. A fejtetőn, a belső szemzug közvetlen 
közelében egy-egy kerekded, alacsony, érezfényü kék dudorodás ötlik fel. 
À fej hátulja vörösbarna, ezüstfényü. A csápok sárgák, vagy vörösbarnák, 
az alsó arcz közepéig érnek ; a csápserte barna, tollas. A tapogatók keskeny 
bunkóalakuak, tövük világos barna, különben sárgák, végük szőrös. A tor 
hátoldala sötét gesztenyebarna, kékesen fénylő, sűrű rövid sertekkel födött; 
a szárny töve előtt egy ferdén a fej felé tartó széles, félholdalakú, fekete- 
barna mélyedés van. A tor oldalai világos sárgásbarnák. A paizs színben a. 
toréval egyező; hátsó szélén négy sertét visel. A potroh sötét gesztenye- 
barna, gyenge ibolyaszínű fémfénynyel, s rövid, sűrű vöröses aranysárga 
szorozettel borított. A potroh vége hegyes, a hímé hosszabb, a nőstényé 
rövidebb sertékkel megrakott. A hím külső ivarszervei el vannak rejtve ; 
a nőstény tojócsöve a potroh hosszának ?/4-ét teszi ki, három ízű; az első 
íz fekete, a két utolsó világosbarna. A lábak feketék, rövid szörözetük 
aranysárga színű; a czombok sárgák, alsó felük barnitott, rövid barna 
szörökkel födött. 
A mellső csipők hosszúak, sárgák. Az üvegszerűen átlátszó szárny 
tőrészét egy sötét, feketésbarna, harántul fekvő folt foglalja el, melyet a 
végsejt közepén egy négyszógalakü világos folt s egy világos haránt vonal 
szakit meg, mely a mellső tósejtból ered s a harmadik hátsó szegélysejt- 
ben végződik. A sötét foltból hat sötétbarna harántsáv ered; a szárny töve 
felé eső négy egyszerűen a szárny mellső szegélyéig terjed, az ötödik, 
miután a szárny mellső szegélyét elérte, csaknem derékszög alatt hajlik 
kifelé s a szárny csúcsáig terjedő szegélyt képez; a hatodik sarlószerűen 
emelkedik fölfelé s magába zárva a közönséges és a hátulsó haránteret, 
egészen a harmadik hosszanti érig terjed; végre a negyedik hosszanti ér 
külső szögletéből egy különálló, az első hátsó szegélysejtet harántul át- 
metsző, felső vége felé elmosódott sötétbarna sáv indul ki. A szegélyér, 
