12 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 4. N:0 I. 



Först och främst det arbete som på den generella botanikens område 

 spelar samma rol som »Systema Naturse» på den systematiska, Linnés »Funda- 

 menta Botanica, quae majorum operum prodromi instar theoriam scientiae 

 botanices per breves aphorismos tradunt.» Detta till omfånget ej stora arbete 

 är i själfva verket ett storverk. Det är det på sitt område grundläggande 

 arbetet; om det också först längre fram erhöll sin komplettering och fylliga 

 motivering genom Linnés »Philosophia Botanica». Hvilket värde Linné själf 

 tillmätte det, framgår bland annat af den dedikation till flere samtida, fram- 

 stående botanister, som inleder arbetet. Det heter nämligen i denna: »Opus- 

 culum hoc aliquot foliorum, verum septem annorum, 365 aphorismis constans, 

 at examine florum 8000.» 



Samma år som »Fundamenta Botanica» — eller år 1736 — utkom 

 äfven -i^Bibliotheca Botanica, recensens libros plus mille de plantis hucusque 

 editos». Om ej i värde jämförhgt med föregående, var det dock ett verk 

 af betydelse; något motsvarande hade botaniken ej dittills haft att uppvisa. 



Året 1737 bildar glanspunkten inom Linnés så rika författareskap. Då 

 utkom det redan år 1730 af Linné påbörjade verket i> Genera plantariiin 

 earumque characteres naturales secundum numerum, figuram, situm et propor- 

 tionem omnium fructificationis partium» ; på sitt område ett fundamentalt verk, 

 som ännu bibehåller sitt fulla värde. Vidare » Critica Botanica-», såsom titeln 

 angifver, ett kritiserande arbete, i hvilket Linné går till rätta med det dittills 

 använda, mycket ofta oefterrättliga förfaringssättet på namngifningens område. 

 Ytterligare )> Flora Lapponica ? , det välbekanta, grundläggande arbetet på flori- 

 stikens och, man kan väl äfven säga, på växtgeografiens gebit. 



Vidare är att nämna de arbeten han särskildt i egenskap af prefekt för 

 den Cliffordska botaniska trädgården publicerade. Främst bland dessa står den 

 ståtliga, med utmärkta taflor rikt utrustade »Hortus Cliffortianus, plantas 

 exhibens, quas in hortis tam vivis quam siccis Hartecampi in Hollandia coluit 

 vir nobilissimus et generosissimus Georgius Clifford, J. U. D., reductis varie- 

 tatibus ad species, specibus ad genera, generibus ad classes, adjectis locis 

 plantarum natalibus dififerentiisque specierum». Sina uti »Critica Botanica», 

 »Genera Plantarum» m. fl. verk uttalade principer bragte Linné till konsekvent 

 användning i detta omfattande arbete.^ Ytterligare må nämnas »Viridarium 

 Cliffortianum», som sysselsätter sig uteslutande med trädgårdens odlade växter, 

 ej med de pressade uti Cliffordska herbariet befintliga. Förbigås bör ej heller 

 »Musa Cliffortiana, florens Hartecampi 1736 prope Harlemum,» uti hvilken 

 rikt illustrerade afhandling Linné redogör för den metod han användt för att 

 »drifva fram hennes blommor», hvilka aldrig förr varit sedda i Holland och 

 därför där väckte den största uppmärksamhet. 



1 Detta verk är otvifvelaktigt det, som kostade Linné det drygaste arbetet under hans 

 Hartecamp-tid. Själf yttrar han sig härom pä följande karakteristiska sätt: "Nu återstod för det 

 Clifford icke allenast gifwit Linn^us åhrligen ansenliga penningssummor, utan ock födt och hållit 

 honom som sin egen son, att Linn^us griper sig an med det stora verket Hortus CUfforiianus, 

 och detsamma icke allenast utarbetar och skrifwer utan ock sjelfva correcturerna, och alt detta 

 innom tre fjerdedels åhr hwilket en annor icke skulle göra äfter på flere ähr; och dessutom under 

 det han utarbetar Hovtmn ClijfovUannm, då han war trött af detta arbete, förlustår han sig med 

 Critica Botanica, den han trycker i Leyden". 



