10 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 4. N:0 I. 



där botanices professorn JoH. Burman besöktes, och därefter till den berömda 

 universitetsstaden Leyden, där A. van Royen var botanices professor. 



Såsom förut blifvit nämndt, började LiNNÉ redan år 1730 att uppgöra 

 planer för samt äfven att nedskrifva utkast till flere botaniska arbeten. Under 

 årens lopp hade han fått en del af dessa färdiga, men ej lyckats att få dem 

 tryckta, hvarken i Sverige eller i Tyskland. LiNNÉ begagnade nu tillfället att 

 i Holland fortsätta sina försök i denna riktning, och — lycklig" som han stän- 

 digt var, då det gällde — möttes han här pä många håll af det mest till- 

 mötesgående förstående. 



I Leyden gjorde LiNNÉ bekantskap med medicine doktor J. F. Grono- 

 vius, »den curieusaste [mest vetgirige], som LiNN/EUS fant i Holland». För 

 denne visade han sitt färdigskrifna manuskript till »Systema naturse», med det 

 resultat, att Gronomus erbjöd sig att trycka det pä egen bekostnad. ^ 



Härmed var isen bruten. När detta arbete blifvit tryckt och kändt, 

 mötte det ej längre några svårigheter att finna förläggare för Linnés många 

 följande verk. »Systema Naturae» lämnade nämligen en för den tiden oför- 

 liknelig systematisk anordning af alstren, tillhörande alla tre naturens riken, 

 stenriket, växtriket och djurriket. 



I Leyden lefde då Europas mest berömde läkare, den äfven som bo- 

 tanisk författare välbekante Hermann Boerhaave, som vid den tiden var 

 kommen till hög ålder. På Gronovii tillstyrkan gjorde Linné ett besök hos 

 honom, och lyckades därvid genom sina ådagalagda stora insikter i botanik, 

 och särskildt i botanisk bibliografi, att helt och hållet vinna honom för sig ; 

 något som senare kom Linné till största nytta. 



Från Leyden reste Linné till Amsterdam för att aflägga ett afskeds- 

 besök hos professor Burman. Denne föreslog då Linné att stanna en tid hos 

 honom, som »offererade en präktig kammare, uppwaktning och kost vid sitt 

 egit bord», om Linné ville biträda honom vid utarbetandet af det verk öfver 

 Ceylons flora, Thesaurus Zeyla?iicus, som han då hade för händer. Linné 

 antog anbudet, men det dröjde ej länge, innan han fick ett ännu mycket för- 

 månligare. I Holland lefde på den tiden en mycket rik köpman, juris doktor 

 Georg Clifford, som var en synnerligt stor växtvän och som i sammanhang därmed 

 vid sin landtegendom Hartecamp, nära Haarlem, anordnat en präktig botanisk 

 (-zoologisk) trädgård med ändamålsenliga växthus och ett rikt botaniskt biblio- 

 tek. Clifford, som led af ständig sjuklighet, erhöll af sin husläkare Boerhaave 

 det rådet, att anställa hos sig en yngre, skickhg läkare som kunde ständigt 

 vara till hands för att sköta hans svaga hälsa; och till denna befattning 

 rekommenderade han Linné, därvid särskildt framhållande Linnés utmärkta 

 skicklighet på botanikens område, hvilken ju kunde komma hans botaniska 

 trädgård tillgodo. Clifford lyssnade gärna till detta förslag, och vid ett 

 samtal med Linné, hvilken han inbjudit till sitt landtställe, hemställde han till 

 denne, om han ville blifva hans husläkare och »botanicus». Villkoren vore 



' I förlagskostnadens betäckande deltog äfven en lärd skotte, Isaac Lawson, som seder- 

 mera blef ''LiNN^i besynnerlige wän, och som ofta frågade LiNNiEUM, om han behöfde något pen- 

 ningar, och då han svarade, nej, tog upp 60, 80, 100 gulden och gaf Linn^us, sägande sig själf 

 ända hafva nog, ty han älskade Linn^um och Gronovium oförlikneligen, och ägde mycket förnuft". 



