v. B. WITTROCK. LINNE. 5 



Linnés far blef häraf tröstad samt uppgaf, om än ogärna, sin förut hysta önskan, 

 att sonen skulle blifva präst ^. Af dr. Rothman erhöll också Linné under hela 

 sista gymnasieåret enskild undervisning uti medicin, »physiologicis», men där- 

 jämte också uti botanik. Han bibragtes härvid bland annat insikten om vikten 

 af att särskildt studera växternas blommor, för »att kunna föra hwar och en 

 ört till sin Class äfter Tourneforts sätt ^. De kunskaper och de väckelser Linné 

 genom denna undervisning erhöll voro utan tvifvel den värdefullaste behållningen 

 af studierna under gymnasietiden. Men högt måste äfven den i Växjö skola 

 och gymnasium vunna kunskap uti Romare-språket skattas, som satte Linné i 

 stånd att vid sin så rika vetenskapliga produktion obehindradt röra sig med 

 dåtidens allhärskande lärdomsspråk, ja, att ur det gamla latinet nyskapa en 

 språkform, som alldeles utomordentligt väl lämpade sig för användning vid be- 

 skrifningen af naturens alster, och som därför ännu användes. 



Uti maj 1727 — alltså vid 20 års ålder — erhöll Linné sitt afgångsbetyg, 

 »Testimonium Academicum», från Växjö gymnasium; enligt den tidens sed en 

 af gymnasiets rektor på latin affattad skrifvelse till rektor vid det universitet, där 

 studierna skulle fortsättas. I denna skrifvelse karakteriseras Linné som en synner- 

 ligen utmärkt yngling, hvilken ådagalagdt ett gudfruktigt, godt och hedrande upp- 

 förande, pä sina studier användt oförtröttad flit och afhållit sig från allt dåligt 

 umgänge. 



Genom dr. Rothmans ofvan omtalade ingripande hade det uppgått till 

 full Idarhet för Linné, att hans lefnadsbana borde blifva läkarens. Någon 

 möjlighet förefanns nämligen ej på den tiden att vinna utkomst såsom rent 

 vetenskaplig botanist. Botaniken betraktades dä så godt som uteslutande så- 

 som en hjälpvetenskap åt medicinen och hade endast i denna egenskap en plats 

 vid universiteten. Vid skolor och gymnasier var den knappast känd till namnet. 



Försedd med sitt i Växjö erhållna »Testimonium - afreste Linné i augusti 

 1727 till Lund för att studera medicin. Han mottogs där af sin forne infor- 

 mator, magister Gabriel Höök, som hjälpte honom tillrätta med inskrifningen 

 vid universitetet. Inträde uti den studentnation, till hvilken Linné genom 

 födseln hörde, den småländska, underlät han att taga och detta för att undgå 

 den dä ännu i fullt flor stående, så motbjudande penalismen. 



Genom HööK erhöll Linné bostad uti den berömde läkaren och uaUir- 

 forskaren, dfiktor K. Stob.hus' hus; något som kom att tillskynda honom 

 betydande gagn. Han fick där tillfälle att se och taga kännedom om doktorns 



' Icke så Linnés moder, som i sin bedröfvelsc kastade skulden pa trädgarden och dess 

 blommor, hvartor hon förbjöd sin yngre son Samuel "att någonsin befatta sig med dessa olycks- 

 yrken". Samuel Linn^i anförda bref; enl. Th. M. Fries, Linné, sid. 20. 



- Linné meddelar ytterligare om sina botaniska forskningar vid denna tid följande. Da 

 han före sin resa till Akademien företog sig att "rangera alla wäxter, som wäxte i Sieiibrolutll, 

 förekommo många, som gjorde honom nog br\'deri: Conms lierbacea, Lobelia Dortnianua, Elaliiic 

 Hydropipcv, Pcplis Portiila, Linnin Radiola, Plaiitago luoitaiithos, Isoetcs laciistfis, Anlltcricitiu ossi- 

 fiaguin, Aphanes arveitsis, Tricii/alis europcea, Schetichseria palustris. Androiiieda poli/olin, Calla 

 palustris j Stratiotes Aloides, Utricularia vulgaris, som ännu icke voro af Botanicis utredde". 



