8 ACTA llORTI BERGIANI. BAND 4. N:0 4. 



lång rätsidig spets, bladbredd i allmänhet störst mer åt basen; bladfärg af 

 stark pruina ljust gråaktig men föga i blått; taggar typiskt med kraftig bas 

 och mellandel (bild 19, 23), kort spets; bladskaftglandler saknas hos grund- 

 formerna 1. 



'''■ galactizans: tandning grund (åtm. hos de öfre bladen), tänder (se 

 bild 30, 31, 32) breda, nedre bladens m. el. m. trubbiga, de öfres liksom till- 

 tryckta (genom att framkanten är mycket kort i jämförelse med utkanten), ofta 

 med utböjd udd, på större blad grof och trubbig (se h, högra sidan); foder- 

 småblad korta, lansettlika eller bredare (bild 30, 31 s); blad tjocka, fasta, korta, 

 ofta med kort, smal udd, toppdelen annars ej mycket olik basdelen, största blad- 

 bredden vid midten; bladfärg djupare än hos de föreg., öfversidans mer blä- 

 aktig; taggar (bild 29 visar en ovanligt kraftig typ) med m. el. m. låg, kort 

 bas, lång spets; bladskaftglandler hos grundformerna O eller sparsamma. 



[•■■• decurtata: tandning djup, dubbeltänder förhärskande, tänder ej mycket 

 breda, jämnt tillskärpta, raka, nederbladens breda, spetsiga — trubbiga; foder- 

 småblad korta, m. el. m. breda och flikiga; blad tunna — någorlunda fasta, 

 korta, toppdelen kort, vanligen utan afsatt udd, basdelen hos en del former 

 mycket bred och tvärt afsatt från det tydligt utbildade skaftet; bladfärg djup, 

 mer blåaktig än hos öfriga, äfven öfversidan tydligt blågrön ; taggar i allmän- 

 het spensliga, oftast jämnt krokböjda; bladskaftglandler i allm. rikliga. — 

 Inom Mälarområdet förekomma utom hufvudvar. var. inserta Matss. Neum. fl., 

 perglauca A. & M., hodophila At. (gränsande till föreg. subspec).] 



Sect. II. R. glauciformis: blad under m. el. m. håriga (äfven utanför 

 medelnerven). 



'■■■ pallens (motsvarar *Afzeliana i föreg. sect.): tänder (hos grundfor- 

 merna) öfvervägande enkla, från tämligen bred bas hastigt tillspetsade med smal, 

 spetsig udd (bild 36), öfvervägande samböjda; blad tunna, vanligen med tät men 

 ej filtartadt hoplöpande hårighet, sällan mer glatta, af rundad — omvändt ägg- 

 rund typ, bas ej vidare bred, aldrig tvär, toppdel kort, (utom hos de nedre) 

 med smal, m. el. m. lång udd, ofta tvärt afsatt (se särskildt e, g); bladfärg äfven 

 ofvan tydligt blåaktig (något mörkt), under intensivt blek; taggar m. el. m. 

 svaga (på bild 35 ovanligt kraftiga), föga krökta, äfven blomskottets nerlutande; 

 bladskaft i regel utan taggar och gir. 



'■■'■ coriifolia (motsvarande '•• galactizans): tandning (se bild 37) grund, 

 dubbeltänder förhärskande, tänder breda, tiUtryckta, framkant kort i jämförelse 

 med utkanten, nederbladens trubbiga, öfverbladens jämnt tillspetsade, spetsen 

 ofta utböjd; blad fasta, föga håriga, af aflång typ, bas bred, ofta tvär, toppdel 

 väl utvecklad men relativt kort (t, d); bladfärg äfven ofvan tydHgt blåaktig 

 (blekt), under intensivt blek; taggar starka, utåtriktade, spetsen kloböjd; blad- 

 skaft i regel rika på taggar och gir. (jfr c). 



' Hvar 'specialtyp (häi- kallad var.) kan förekomma .som: 1) grund-, 2) siib-, ?>) per- och 



4) siiper-ion-n; 1) och 2) ha enkel ojämnsågade, 3) och 4) dubbelsågade blad; 1) och 2) sakna, 



2) och 4) hafva glandier pa foderbladens undersida. \ln /j(?r-form med bladkanterna särdeles glan- 

 dclrika (3 — flera pä hvar tand) kallas pra-iox-m. Ciliösa kallas /jrrr-former med äfven foderbladen 

 tätt glandelkantade Tse bild 2 s). 



