S. ALMQ.UIST. BERGIANSKA TRÄDGARDENS SPONTANA ROSA-FORMER 9 



[* hirsutula (sannolikt motsvarande decurtata): tandning särdeles grof, 

 dubbeltänder förhärskande, tänder mycket breda, riktade mer utåt, öfvervägande 

 trubbiga, med eller utan mycket kort spets eller udd; blad rätt tjocka, mjuka, 

 åtminstone under något filtaktigt håriga, af öfvervägande oval typ, bas smal — 

 rundad, toppdel m. el. m. utdragen men aftrubbad — föga spetsad; bladfärg 

 ofvan blåaktig, under intensivt blek; taggar svaga, något nerlutande, hastigt 

 och jämnt kloböjda; bladskaft n. alltid med små röda gir. på öfversidan. — 

 Hithörande former sparsamma i Mälartrakten (endast hufvudformen, som finns 

 flerestädes i Freskati hage), ymniga kring Mölnbo, där utom hufvudvar. och dess 

 per-ioxva molliformis At. förekomma var. glaucifrons A. & M. och Torssandri 

 A. & M., den senare genom under grågröna blad märkligt afvikande från sam- 

 släktingarna. 



Af den mot * caninella svarande * serrifrons At. (med talrika ff., t. ex. 

 var. pycnocephala Christ, Neum. fl.), på västkusten förhärskande, äro inga ff. 

 funna i Mälarområdet.] 



B. Blad utan blåaktig färgton (ehuru ej sällan under ganska bleka). 



Sect. III. R. virens: blad under glatta (eller endast hufvudnerven obe- 

 tydligt hårig). 



[* limitata ^ (motsvarande * Afzeliana) : öfverensstämmer i allm. med 

 * Afzeliana till bladens tandning,^ konsistens äfvensom formtyp: omvändt 

 äggrund — rombisk, därigenom att basdelen är långt utdragen, neråt ofta m. 

 el. m. kilformig, toppdelen m. el. m. förkrympt, vanligen med afsatt, smal udd; 

 bladfärg ofvan dunkelt, något gråaktigt grönt. — Ytterst formrik; //-«'-former 

 vanliga.] 



* venosa (motsvarande * galactizans): tandning (se bild 39) grund, 

 tänder med lång utkant, m. el. m. breda och raka; blad fasta, af oval typ (n. 

 rundadt — smalt), med bas- och toppdel ungefär lika utbildade, jämnt tillspet- 

 sade eller med föga framträdande, bred udd; bladfärg ofvan lifligt (ofta gul- 

 aktigt), något glänsande grön, 



Sect. IV. R. virentiformis: blad under m. el. m. håriga (äfven utanför 

 medelnerven). 



Ser. A. Motsvarande * limitata: blad med dunkel, något gråaktig glans, 

 hårda och fasta, vridna eller rännformigt böjda, med rugulös yta, mera sällan 

 starkare håriga (ej filtartadt); tandning skarp, fram- och utkant ej mycket olik- 

 långa. — Hithörande mycket närsläktade, särskildt samflytande i de ymniga 

 //'ö?-formerna. 



* collinalis: taggar (bild 42, 44) af spenslig typ med i allmänhet låg, kort 

 bas, spenslig mellandel, lång spets, jämnt krökta, än klolikt, än obetydligt, ofta 



^ Tages här i vidare betydelse än af namnets auktor matsson. 



' Det är att märka, att tändernas groflek varierar betydligt: från hufvudtypens smala, lång- 

 sträckta till de grofva, korta hos var. grossidens A. & M. Pä samma sätt hos * Afzeliana; en 

 bredbladig f. af dess var. Upsaliensis At. (= H. N. VIII, 45), vid Svartsjö växande samman med 

 grossidens, visar alldeles samma tandform. 



