S, ALMQUIST. BERGIANSKA TRÄDGARDENS SPONTANA ROSA-FORMER. 



Pä 12 och i6 är bladens (särdeles mellanbladens nedre parblad) öfver- 

 ^il"^ -^^- sida ej sällan hårig efter nerverna (äfven rätt svaga 



nervgrenar). Ofta är ena bladhalfvan alldeles glatt, 

 under det den andra är ganska hårrik. 



Subvar. c. patricia At. : taggar (bild 25, 28) 

 nerlutande, i allmänhet starkt, de öfre m. el. m. 

 krokböjda; kronfärg högre röd (T. i, 6; fullt utbil- 

 dadt) samt mindre färgändrande (åt violett) än hos 

 i/ *^ någon annan glauca-{orva\ längre tillspetsning af 

 bladen och kraftigare tandning än hos samsläk- 

 tingarna. — Ymnig äfven vid Mölnbo. 



Bladbas hos olika skott på samma buske 

 (särskildt hos 15) än mer rundad och skarpt be- 

 gränsad från skaftet, än smal, nedlöpande (jfr. bild 

 26 c, c'). Bladtopp hos/j (se nedan) kortare med udd; 

 Gl. patricia 15. härigenom och genom kilform hos basdelen kan 



bladet bli rombiskt. Afven bladens och tändernas bredd ganska växlande. 



Nederblad än tvärtoppade (oftast sidobladen), än med ganska hög rund- 

 ning (a medelform). Redan öfvergångsbladet visar tillspetsning och kan närma 

 sig äggrund form (b). Mellanblad bredt ovala, något uddiga, öfverbladbredt — smalt 

 äggrunda, bladskottblad i allmänhet hjärtlika (h, bild 27 f, h). Dubbeltänder 

 jämförelsevis mindre vanliga (mest hos ß). 



Nypon (bild 28) mycket varierande i tjocklek, mest långsträckta; topp- 

 nypon än rätt tjockt päronformigt, än nästan lansettlikt (båda formerna hos 15); 

 foder än öfvervägande kvar, än affallande. 



Rild 26. 



