S, ALMOUIST. BERGIANSKA TRÄDGARDENS SPONTANA ROSA-FORMER. 



n 



Bild 52. 



Bild 53. 



a 



Virf. incrassata ß 1; 



1/, n:r 51 (Gustafsborg bredvid 52, ensam buske, först detta år blommande): 

 mycket kort- och bredbladig, tandning ytterst grund, med mycket breda tänder; 

 mellanblad rundadt rombiska, med nästan trubbiga tänder; kronblad breda, färg 

 nästan hvit; toppnypon nästan aflångt, oskaftadt. — Trots de betydande skilj- 

 aktigheterna säkert närsläktad med ß. Karaktärerna tyda på svaghet i skott- 

 bildningen (jfr var. tangois) Har kanske ej nått full utbildning. 



Var. 3. Hufvudvar. ß, n:r 3 (nordkullens nordöstra kant 

 öfverst i branten, mycket skuggigt och myllrikt läge; stort 

 bestånd af som det synes 4, m. el. m. snarlikt utbildade 

 buskar^ ); ej sedd annorstädes: liksom Jnifinid-\-d.ws, öfriga ff. 

 tcrsiÅoxva (mindre utpräglad), med smalare, något nedlöpande 

 bladbas, rundade sidor (ej tendens till rombisk form), mer ut- 

 bildad udd; från hufvudfn. skild i synnerhet genom tagg- 

 bildning och nyponform (häri ganska lik 30). 

 Taggar (bild 53) hopade på långskottens nedre delar och 

 därifrån utgående blomskott (långskottens öfre delar och därifrån 

 utgående blomskott nästan tagglösa) -, mer spensliga och krok- 

 böjda än hos föreg. sili>csiv)is-^.\ basyta i allmänhet mycket lång 

 men smal, ända till smalt lansettlik (se bilden). Bladskafttaggar krökta 

 — n. kloböjda; finnas äfven på öfre bladskottbladen, på småbladiga 

 skott dock endast en och annan; på nedre blad i stället glandelborst. 



\'irf. 3. 



^ Till samma snar hiii- busken ,l;1. 1 latidilatans. i-!n viss likhet i afs. pä bladform, tand- 

 ning, taggar tyckes antyda, i hvilken riktning denna egenartade lokal formar påverka olika rosa- 

 typer. 



- Denna taggfördelning har, i mindre grad, äfven virj. 50 mwimularia samt åtskilliga 

 former, som jag träffat vid Mölnbo, alla på tämligen likartad växtplats. .Stark anledning är att 

 anse den som följd af de öfre skottpartiernas hastiga växt i längd, hvilken denna pä samma gäng 

 skuggrika och näringsrika lokal mäste i hög grad befordra. 



