40 



ACTA HORTI BERGIANI. BAND 4. N:0 4. 



viksbergen; äfven Rosl., Mälaröarna, Mölnbo), som har mycket fasta blad 

 med öfv^ervägande kilformig bas, grund tandning med korta, ofta åtstrukna 

 tänder, röd bark, öfre stamdelar ofta alldeles tagglösa, skiljes den genom 

 mindre fasta blad med öfvervägande rundad bas, djupare och skarpare 

 tandning med raka — något utböjda tänder, riklig taggbesättning. 

 Torde i själfva verket knappt vara att anse som annat än en frodigt ut- 

 vecklad lokalras af hufvudvar. (som öfverhufvud gör intryck af mager solform), 

 men som det synes rätt väl differentierad och habituellt ganska olik, däremot 

 märkligt lik den alldeles icke närsläktade '■' trichella, som dock vid nogare 

 aktgifvande säkert skiljes genom långt mindre skarp tandning och saknad af den 

 för hela A-serien karakteristiska grå färgtonen. En påfallande analogi visar 

 sig äfven till båda föreg.: hos trichelloides till silvescens fJ, hos hufvudvar. till tångens-^ 

 de sista särskildt så lika, att de kunna förväxlas, om man ej uppmärksammar 

 tagg- och färgskillnaden. 



Taggar (bild 56) ganska rikliga, öfverhufvud utåtriktade, bas 

 låg, ej lång, basyta afl. lansettlik, mellandel spenslig (sällan sä grof som 

 på nedre taggbilden), spets kort, snedt utåtriktad — nerböjd; blom- 

 skottets rätt långa, rakt utstående, violettröda; bladskafttaggar äfven 

 på blomskotten, nästan raka, rätt långa. Vanligen ingen märkbar 

 hårighet på öfre bladens ofvansida; äfven undersidan (särskildt hos blad- 

 skottens mellanblad) närmare kanten nästan glatt. 



Nederblad (bild 57 a) rundadt omv. äggrunda, särskildt sido- 

 bladen med rundade baser; tänderna breda, korta, skilda af breda, 

 vinkliga inskärningar. Mellanblad vanligen bredt ovala (c), stundom 

 något omv. äggrunda eller med något rombisk tillspetsning, tänder 

 grofva, raka, uddiga. Öfverblad med allt mer rundad bas och 



Bild r,7. 



Bild r>6. 



Virf. 2. 



\'irf. trichelloides 2. 



