44 



ACTA HORTI BERGIANI. BAND 4. N:o 4. 



liga skott nästan lansettlika; sidonypon med smalnande bas, bredt äggformiga 

 — aflånga. 



* Matssonii At. Karakt. se sid. lo. 



Mycket enhetlig formgrupp, därför mycket svår att uppdela i distinkta 

 varieteter; tydligt närsläktad till * Bergiana. Ymnig och ytterst formrik i Mälar- 

 trakten liksom vid Mölnbo; synes hastigt aftaga mot norr och söder samt i 

 västra Sverige saknas. 5;/^-former tämligen, per- mycket sällsynta, svagt ut- 

 bildade och föga differentierade. 



Var. I. laetula At. : blad tunna, lifligt och m. el. m. mörkt gröna, med 

 relativt svag hårighet (endast yttersta toppdelens tätare ludna) samt m. el. m. 

 svag uddbildning; tandning ganska djup, tänder öfvervägande raka, ej 

 mycket samböjda. — Tyckes annars vara den vanligaste typen, men här 

 representerad af ett fåtal buskar, tillhörande skilda elementararter, med 

 undantag af den första m. el. m. afvikande från normalformen, men ej 

 möjliga att sammanföra till den högra enheten af subvarr. 



K, n:r 60 (Gustafsborg invid strandvägen nära följ. i soligt läge; ung, 

 kraftig buske): utpräglad angustMoi^m, blad smalbasiga, genomgående 

 enkeltändta. 



53 Taggar (bild 63) talrika, långa, öfvervägande raka och rätt 



utstående, med kort bas, afl. — åggr. lansettlik basyta. Bladskaft- 

 taggar rikliga äfven pä blomskotten, raka, långa, nästan borstlika. 

 Kvistar allmänt violettröda. 



Nederblad vigglika med utdragen, något spetsad topp. Mellan- 

 blad (bild 64 c, det nedre) m. el. m. smalt ovala, öfverblad (d, 

 det nedre) samt bladskottens mellan- och öfverblad (h, det nedre) 

 smalt äggr. ovala med mycket smal udd. Tandning djup, tänder 

 smala, raka. 



Kronblad något smalare än typens, i form som T. 1,10, i 

 färg som 12. Nypon glänsande brunröda med snart affallande 

 foder, smala; toppnypon ovalt — smalt omv. äggformigt med rätt långt 

 skaft. 



ß, n:r 61 (Gustafsborg nära grinden, 2 medelstora buskar 

 Virf. 60. samt ett antal små än ej blommande; alla till blad och taggar fullt 

 öfverensstämmande); 59 synes hithörande (nära föreg., inväxt i ett tätt 

 snår, därför illa utvecklad; ej sedd i blom eller frukt): tersi- och /atz-form^ 

 (i ingendera hänseendet särdeles utpräglad), med glesa och svaga taggar 

 (saknas alldeles på svagare blomskott); bleka färger. 



Bild 



^ Karaktären af tersi- och lati-iorm framträder särdeles starkt hos ex,, tagna sensommaren 

 1903 och högsommaren 04, under det ex, från 05 och 06 vida mindre skilja sig från normal 

 Icetula. De förra, hvilkas blad dessutom ha ljusare färg och fastare konsistens, därigenom erinrande 

 om canula- och firmula-fi., visa, jämförda med de senare, en del tydliga försvagningssymtom (skott 

 • korta, få- och kortbladiga etc), som tyda på mindre normal utbildning. Jag är böjd för att antaga 

 dem vara en proleptiskt utvecklad skottgeneration, som kommit fram efter felslående eller förstöring 

 af årets normala (man kunde tänka på mjöldagg, frost eller insekter). 



