S. ALMOUIST. BERGIANSKA TRÄDGARDENS SPONTANA ROSA-FORMER. 



:>:> 



taggarna okrökta. Ungformer (ss. n:r ii) ha mycket rakare och spensligare 

 taggar. 



Bladskafttaggar talrika, korta, nästan raka, med relativt grofva, förlängda 

 baser, särdeles på svaga skott öfvergående i glandelborst, åtföljda af glandier 

 af alla storlekar, strödda öfver hela skaftet (dock sällan pä ofvanrännans kanter), 

 ofta gående upp på bladens medelnerv. 



Hårighet jämn och tät, tätast på öfversta bladen. På mycket svaga små- 

 skott kunna nederbladen ofvan vara nästan glatta; likaså stundom bladskaft och 

 undersidans nerver, under det parenkymet är jämnt hårigt. 



Bild 79. 



^■'%:] JK / 



, / / / t/\ t- v 



Virf. Bergiana 34. 



Bladens tendens till smalbasighet framträder mindre tydUgt på bilderna 

 från n:r 34, som är en ovanligt kraftig buske; den är starkast hos sido- 

 bladen. 



Nederblad (bild 79 a, a\ a"; bild 80 a"' nästan öfvergångsblad) rundadt 

 om v. äggrunda; öfvergångsblad (b) spetsadt omv. äggrundt; mellanblad (c) och 

 nedre bladskottblad (f) äggrundt ovala, hos väl utvecklade fi". med kort, trubbig 

 udd; öfverblad (bild 80 e) oftast med mycket lång tillspetsning, de bredbasiga 

 äggrunda (nedre e), de smalbasiga båtformiga (öfre e); öfre bladskottbladen båt- 

 formiga med något tvär bas — smalt äggr. ovala med rundad bas (h). Svagare 

 ff. ha kortare och mer rundad bladtopp på alla blad (se bild 80 a"', c', nypon- 

 bildens blad), närmande sig vmicscens. 



Tandning djup; på svagare skott kunna nedre bladen bli nästan klufna 

 (a\ b') genom de djupa inskärningarna på ömse sidor om den breda uddtanden. 

 Nederbladen snarast djupt naggade, emedan tänderna äro mycket breda och 

 trubbiga med äfven främre kanten konvex, ej märkbart samböjda. Mellan- och 

 öfverbladständer mest nästan rakkantade, mellersta bladskottbladens något rund- 

 sidiga med kort, halft utåtriktad udd. Dubbeltänder mest hos öfvergångs- och 

 mellanblad, i växlande antal; bitand kort, hos öfvergångsblad trubbig, hos mellan- 

 blad spetsig, m. el. m. utåtriktad. Mer dubbeltänder hos svagare skott, där äfven 

 glandeluddar i tandspetsarna oftare träffas. 



F'oderblad (s) korta, med m. el. m. trubbiga, korta småblad; uddbladet 

 vanligen bredt lansettlikt, ofta flikadt. Kronblad (T. i, 9; a nyss, b fullt ut- 

 slaget) stora, hjärtlikt omv. äggrunda, med mer rundad bas än vanligt, starkt 

 och hastigt bleknande. Nypon lackröda med oftast kvarsittande foderblad, 



