62 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 4. N:0 4. 



relativt naturlig och ur praktisk-floristisk synpunkt tillfredsställande (först uppställd 

 i Krok-Almquists skolflora 8 uppl.). Af både historiska och praktiska skäl ha 

 Matsson och jag öfverenskommit att behandla dessa sektioner som ett slags 

 lägre kollektivarter, så att vid formbenämningen sektionsartens namn anges 

 före specialformens namn (t. ex. Ä. vircns ''^veiwsd), för att ge den väl behöfliga 

 orienteringen, hvar inom det oerhördt vidlyftiga området af former den ifråga- 

 varande har plats. Namnet på själfva kollektivarten, i"<?/i"/'?V/rt'//j-, anser jag kunna 

 å växtetiketter och i mer speciella floristiska redogörelser alldeles utelämnas. 

 Som lämpliga namn för de båda glattbladiga sektionsarterna erbjuda sig de 

 gamla glauca Vill. och vir ens Wg.^, det förra (ursprungl. en specialf.) där- 

 med taget i nu vanlig betydelse, det senare säkert i den omfattning auktor själt 

 afsett. För de hårbladiga använde jag i Krok-Almquists skolfl. det gamla corii- 

 folia (de rent gröna) och det nybildade glauciformis (de glaucescenta). Det förra 

 har jag i denna aihandling sett mig nödsakad att utbyta mot virentiforniis^. 

 Då det nämligen vid noggrann pröfning framgått som säkert resultat, att Fries' 

 ursprungliga coriifolia är en glaucescent specialtyp, och då den han i H. N. 

 under detta namn utdelat äfvenledes är en glaucescent form, är det tydligen 

 omöjligt att begagna detta namn som kollektivnamn för de icke glaucescenta, 

 utan bör namnet, såsom i denna athandling gjorts, behållas för den specialform Fries 

 ursprungligen afsett med namnet coriifolia, så mycket mer, som han aldrig själf i 

 sina arbeten begagnat det som kollektivbeteckning af håriga former (såsom han 

 gjort med dumetorutn) utan, som beskrifningarna visa, ständigt tänkt sig coriifolia 

 såsom en specialtyp, därtill af relativt sällsynt förekomst^. 

 cniösa^ff"*^skü- Återstår att nämna några andra försök att på enskilda, som viktiga an- 



sedda, karaktärer grunda arter, som kunde särhållas från de stora formkomplexen. 

 R. Jiiberiiiciiia var en ursprungligen af Winslow gjord kombination af en glatt- 

 och en närsläktad hårbladig form, hvari han på grund af heteracanti trodde sig 

 ha funnit R. hibeniica, och hvilken i Neum. fl. bibehölls under förstnämnda 

 namn, tills närmare undersökning skett. Det har emellertid visat sig, att bland- 



jando soai 

 arter. 



^ Till virens äro synonymer nitida Fr. (oanvändbart, emedan samma namn förr gifvits åt 

 annan art) samt minor Fr. (jfr sid. 6), det senare visserligen äldre än virens men afgjordt sämre, 

 hvarför intet skäl ansetts vara att framdraga det ur glömskan. Till glauca i här gifna omfattning- 

 ar Afzcliana Fr., såsom ofvan visats, fullt motsvarande synonym. För att bevara detta Fries' 

 namn — framgånget ur en, särskildt för den tiden, beundransvärd utredning af svenska fanero- 

 gamflorans svåraste växtgrupp — och därmed åminnelsen af en förtjänt svensk rosaforskare, har 

 jag användt det för den mest omfattande af dithörande underarter, dit enl. Matsson Fries' orig. ex. 

 höra och som sannolikt omfattar sä godt som alla glauca-iovmcv, hvilka af Fries då kunde vara 

 kända. 



^ Dä ofta, såsom i detta fall, visar sig, att en hårbladig form tydligt motsvarar en glatt- 

 bladig (enligt min uppfattning därför att den utvecklat sig ur denna}, hafva Matsson och jag börjat 

 bilda namnet åt en sådan hårbladig f. genom att till den glattbladiga formens namn foga här- 

 Icdningsändelsen fovmis\ med denna, ändelse beteckna vi således alltid en hårbladig motsvarighet 

 till en glattbladig f. (så Svartsjö-fn contractifonuis Matss. motsvarande gl. contracta ; Mölnbo-fn 

 placidiformis At., en af de omtalade mellanformerna mellan vir. limitata och virf. collinalis, mot- 

 svarande placida]. 



^ R. coriifolia är så väl beskrifven i Nov. ed. 1 p. 33, att identiteten med här ofvan sä 

 benämnda säkert kan styrkas. Icke ett ord i den rätt utförhga karakteristiken motsäger, och där 

 saknas knappt något af hvad jag funnit för artens typ karakteristiskt, särdeles sådan den visar sig 



