86 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 4. N:0 4. 



Sid. 63, r. 17. Enligt meddelande af Matsson har redan Crépin sam- 

 manslagit ■f>glauca>-> och •*coriifolia-}>, under namn af glauca. Då C. ej i 

 saknad af glaucescens säg något af systematisk betydelse, kunde han ej 

 hysa betänklighet mot att vid användning af R. glauca Vill. som kollek- 

 tivnamn — V. hade gifvit namnet åt en specialform, funnen i Vogeserna 

 af Mougeot — inrymma äfven rent gröna ff. Men nu, då denna färg- 

 skillnad visat sig vara en karaktär af högsta systematiska rang, bör det 

 ej komma i fråga att, vid namnets användning som kollektivbeteckning, 

 låta det omfatta andra ff. än med den karaktär auktor fäst sig vid som 

 viktig. För den naturliga formkomplex, som Matsson och jag enligt 

 ofvanstående framställning benämnt glauca, är namnet utmärkt passande 

 och användes så i närmaste öfverensstämmelse med auktors mening och 

 ganska nära det vanliga bruket. — Däremot skulle namnet opaca Fr. 

 (jfr sid. 61), utan betydelsevidrighet och utan att råka i större motsägelse 

 mot auktors intentioner, kunna användas för hela den kollektivart jag 

 kallat solstitialis, i fall det skulle anses olämpligt, att med detta sista 

 namn betecknades både en kollektiv- och specialart [opaca är från början 

 uppställd som kollektivform). 



Sid. 83, r. 6. Matsson har meddelat, att R. inrcns i Helsingland diffe- 

 rentierats i flera skilda specialformer. 



