42 ACTA HORTI BERGIANI. BAND 4. N:0 7. 



Småland (F. Ingvarson 1895) och Klöfsjö socken i Jämtland (H. Dahlstedt och 

 M. Östman 1905). 



Någon särskild ras med 3-taliga bladkransar känner man för närvarande 

 icke. Men möjligt är — då denna bildningsafvikelse så ofta förekommer — att 

 en sådan någonstädes med tiden kan uppstå. 



IV. Om fruktifikationsskottens mångformighet. 



I afseende på de af mig, på grund af såväl biologiska som morfologiska 

 olikheter, uppställda trenne slagen årsskott, fö ryngringsskot t, assimilations- 

 skott och fruktifikationsskott torde det tillåtas mig att hänvisa till min förut 

 citerade afhandling uti tidskriften »Botaniska Notiser» för åren 1878 och 1879^ 

 Här gäller det att söka lämna en redogörelse för den stora mångformighet, som 

 fruktifikationsskotten förete 2. 



Redan i det första arbete, uti hvilket Linnaea är omnämnd, Caspari 

 Bauhini 'PY2^0niNAZ 1596, finnes en iakttagelse på detta område. Linnceas 

 upptäckare, Johannes Bauhinus, säger nämligen där (sid. 141), att blommorna 

 sitta 2 och 2 eller 3 och 3 tillsamman på blomgrenarne (»pedicelli»). 



Uti Olof Rudbeck den yngres dissertation »Index Plantarum prseci- 

 puarum, quas in Itinere Lapponico Anno 1695 observavit Dn. Olaus Rudbeck, 

 filius» finnes en afbildning af Linnaea, som visar två blomställningar, af hvilka 

 den ena är, såsom vanligt, tvåblommig, men den andra treblommig; och detta 

 på sådant sätt, att från det ena af det nedre stödjebrakte parets bladveck utgår 

 en blombärande gren, under det att sådana utgå från det öfre parets båda 

 bladveck ^. 



J. E. Gunnerus' uppsats Om nogle Norske Planter uti »Det Kongl. 

 Norske Vidensk. Selsk. Skrifter» 4 Del. 1768 åtföljes på taflan 4 af en Linna^a- 

 bild, som visar en fyrblommig blomställning med en blombärande gren från 

 hvart och ett af de båda stödjebrakte-parens bladveck. Blomställningar af lik- 

 nande beskaffenhet omnämnas af G. Wahlenberg uti Flora Suecica, I, 1831, 

 sid. 410 från Närike och af W. A. Wall uti Westmanlands Flora, 1852, 

 sid. 80 från Västmanland. 



Uti författarens förut citerade afhandHng uti »Botaniska Notiser» finnes 

 i årgången 1879, sid. 137 — 150 beskrifning och af bildningar af ett antal af- 

 vikande fruktifikationsskott. Några af dessa afbildningar komma här att återgifvas. 



Innan jag öfvergår till en redogörelse för mina iakttagelser under de 

 senare åren på detta område, torde det vara ändamålsenligt att först återföra i 

 minnet beskaffenheten af det typiska fruktifikationsskottet. Detta består 



1 Bot. Not. 1878, sid. ,30, 31 och 49-52, samt Bot. Not. 1879, sid. 9—20. Jämför äfven 

 R. vSf.rnander, studier öfver skottbyggnaden hos Linttcea borealis L. (Bot. Not. 1891). 



' "Zur Kenntniss einer bestimmten Pflanzenform gehört die Gesamtheit aller Entwicklungs- 

 möglichkeiten, die in den normalen Entwicklung nie vollständig realisiert sind''. K. Goebel. Die 

 Bedeutung der Missbiidungen für die Botanik, früher und heutzutage. 1907. Sid 15. 



■' Denna bild finnes ätergifven uti Linnés Flora Lapponica, tafl. 12, tig. 4. 



