21 



ket egyesítette. A Carus J. V. rendszerével szemben a ScHOCH-ét általában 

 visszaesőnek mondhatjuk. 



Hazánk Rotatoria faunájának első búvára Bartsch S. is megkísér- 

 tette a Rotatoriák osztályozását «Kotatoria Hungariœ» czímü 1877-ben 

 ■megjelent müvében, de ő csak a családok felállítására és jellemzésére, ille- 

 tőleg körvonalozására volt tekintettel. A családok megkülönböztetésénél 

 aztán a test formáját, a láb szerkezetét s a testburok milyenségét vette 

 irányadó bélyegeknek, a melyeknek alapján a következő hat családot állí- 

 totta fel : 



1. Csal. Floscularinœ. 



2. « Pliilodinaaa. 



3. « Hydatinaea. 



4. « Longisetae. 



5. « Scaridina. 



6. « Loricata. 



Mint látszik, Bartsch S. alapjában Carus J. V.-től megjelölt irány- 

 elvektol indult ki a családok megkülönböztetésénél, azzal a különbséggel, 

 hogy a CARus-féle Tubicolarinœ család helyett a Flosculariae a Polyar- 

 threa helyett a Lonyischte s a Rrachionea helyett a Loricata saládot veszi 

 fel, míg ellenben az Asplanchnea és Atbertiea családokat, az előbbit pedig 

 teljesen indokolatlanul, a Hydatinaea családba osztja be. 



Sokkal részletesebb az a beosztás, a melyet Eckstein K. 1883. évi «Die 

 Botatorien der Umgegend von Giessen» czímü dolgozatának végén állit 

 össze. ugyanis a bélcsatorna szerkezete szerint az összes fajokat a Carus 

 felfogása értelmében két nagy csoportba osztja s az első csoportot ismét 

 két csoportra különíti a következőleg : 



I. Gyomorral, béllel és alf cin y Hassal: 



1. Helyhez kötöttek. 

 Csal. Tubicolarina. 



2. Szabadó)} élők. 

 Csal. Philodinaea. 



« Polyarthraea. 



« Hydatinaea. 



« Macrodactylea. 



« Loricata. 



II. Gyomorral, bél és alfelnyilás nélkül. 



Csal. Asplanchnaea. 



Különben Eckstein, mint e táblázat is mutatja, jóformán mind 

 ugyanazon családokat vette fel rendszerébe, a melyeket Carus J. V. felállí- 

 tott volt s csak abban tért el, hogy a CARus-féle Scaridina, család körét 



