123 



«Chyzer és Tóth, valamint Margó tényleg gyűjtötték», elegendőnek tartom, 

 ha reá mutatok arra, hogy nem mondja, hogy ezen állatot a Chyzer és 

 Tóth, valamint a Margó gyűjtéseiben látta volna, de viszont én állíthatom, 

 hogy a budapesti egyetemi zoológiai s comp, anatómiai intézet múzeumá- 

 ban tényleg egyetlen Cyclocypris laevis példányt sem láttam. 



3. Cypris fuscata (Jur.). Hogy ezen állat az egyetemi zoológiai s 

 comp, anatómiai intézet múzeumában 1863-ból keltezve mint Mar<;ó gyűj- 

 tése meg van, ez igen természetesen még csak nem is érinti a tőlem két- 

 ségbe vont állítás alaposságát, azt t. i., hogy a Cypris fuscata «a Budapest 

 körüli vizekben igen közönséges » ; annyival is inkább, miután az argumen- 

 tum gyanánt felhozott 3 példány termőhelyét feljegyezve nem láttam. Ez 

 aztán, azt hiszem, kellő világításba is helyezi a dr. Vángel állításának ala- 

 posságát is. 



4. Cyprois dispar (Chyz.). E fajra vonatkozó korábbi állításomat 

 továbbra is egészen fenn kell tartanom, még pedig minden mástól elte- 

 kintve főleg azért, hogy Orley, ki 1877-ben az egyetemi zoológiai s comp, 

 anatómiai tanszék mellett tanársegéd volt, mikor a Cypris hungarica 

 Margó fajt Notodromas Madarászii néven alaposan leirta, ennek daczára 

 is csak csillag alatt jegyezte meg, hogy «Margó azonban 1877-ben az Orczy- 

 kert tavában talált néhány példányt. (L. Budapest és környéke p. 122.)» ; 

 a VÁNGEL-től állított fontos körülmények felől pedig említést nem tesz. 

 Ehhez hozzá adhatom különben még azt is, hogy a dr. VÁNGELtől említett 

 körülmények daczára a zoológiai s comp, anatómiai intézet múzeumában 

 e fajból egyetlen példányt sem találtam. 



A mi pedig dr. VÁNGELnek a 212. oldalon foglalt elmefuttatását s 

 ennek gyakorlati értékét illeti, elegendőnek tartom annak konstatálását, 

 hogy nemcsak az Estheria dahalacensist, de még tartózkodási helyeit, a 

 kis iszapos fenekű tócsákat sem fogja ma az Új-épület megett senkisem 

 megtalálni, még a «legszorgosabb kutatás és mindenféle gyűjtési eszköz 

 felhasználásával sem», mert azon helyen a «GO-as évek eleje óta« már 

 paloták emelkedtek. 



Ezzel kapcsolatban alkalmat veszek a budapesti kagylósrákok fauná- 

 jára vonatkozó pár potlóadat közlésére is. 



5. A Cyprois disparra vonatkozólag az irodalmi adatok szerint még 

 ez ideig az a vélemény uralkodott, hogy azt csupán Madarász Zs. E. találta 

 hazánkban 1858, 1861- és 1862-ben, s e véleményben voltam jómagam i-- 

 mindaddig, míg a magyar nemzeti Múzeum állattárának Cirripedia-gyüj- 

 teményét rendezni kezdettem. E gyűjtemény rendezése közben azonban 

 arról győződtem meg, hogy e fajnak példányait mar I'ktknyi S. Jav- 

 gyűjtötte, talán 1854- vagy 1855-ben, a mennyiben a Cirripediák között 

 egy kis dobozban 6 szárított Cyprois dispar példányt találtam, a melyekei 

 Frivaldszkv J. nemzeti múzeumi ígazgatóőr 1856-ban »Cypris sp» néven, 



