127 



míg az a, x és b lapjain többé- kevésbbé szembeötlő kétirányú csíkokat lát- 

 hattam ; a c lapjai pedig gömbölyödött felületet árultak el. Ezek apróságok 

 ugyan, de ösmeretük nemcsak a kristályok orientálását könyíti meg, hanem 

 egyúttal megokolják a szögértékekben jelentkező eltéréseket is, mint az 

 alábbi szögértékek táblázatából nyilván kiderül. 



A megvizsgált kristályon az orthodómák övéhez igen közel álló hely- 

 zetben, az x . (102) lapnak egyközes párja helyett, egy jól kifejlődött lapot 

 figyelhettem meg, mely az 100 : 001 élet kétségtelenül ferdén, nem egy- 

 közes élekkel tompította le. Egy igen tompa-mellső-élszögü negativ pira- 

 mis lapnak felelt ez meg, mely az [111 : 102] övbe tartozónak tekinthető 

 volt. E forma indexei a (103 . 6 . 200} . — 103 /2ooP 103 /6 tengelymetszésekre 

 utalnak, tehát kétségtelenül az x forma egy úgynevezett vicinálisával van 



itt dolgunk : 



obs. calc. 



(111) : (103 . 6 . 200) = 23° 30' 23° 27'. 



E dolog azért erdemei figyelmet, mert újabb adalékkal megvilágítja 

 azt a körülményt, hogy a Titanit formái közül emez egyik legfontosabb 

 alaknak, t. i. a G. Bőse- féle x betűvel jelöltnek tengelymetszéseit sokáig a 

 kutatók határozottan, egyöntetűen megszabni nem tudták, mígnem G. Hes- 

 senberg 1 egy Tavetschről származó kristálynak teljesen sima lapjain két- 

 ségtelenül megmutatta, hogy a Haüy, Phillips és Miller közléseinek meg- 

 felelően ez x forma tengelymetszéseit az {102} számok adják helyesen meg. 

 Hessenberg a lapok tökéletlen felületében kereste az eltérések okát, de 

 mint e petrószi kristályon tapasztalni, esetleg vicinális formák is jelentkez- 

 hetnek az {102} helyett, a mely körülmény a Titanit kristályok sajátosságát 

 gyarapítja. 



A következő szögérték táblázatban a számítás alapjául Des Cloizeaix 

 (1. c.) méréseit fogadtam el, melyek szerint 



obs. 



m:m'= (110) : (1Ï0) = 66° 29' 

 a : x = (100) : (102) = 39 17 

 a : c = (100) : (001) = 60 17 



s a melyekből a Titanit elemei : 



,/ : b : c = 0-7546 : 1 : 0-8543 

 ß = 60° 17'. 



A lapok kicsinységét és még inkább a tükröző felületek hiányosságait 

 tekintve, megjegyezhetem még, hogy méréseimet a FrESS-félc két-távcsö- 

 ves reflexiós- goniometer (Modell Nro II a) kisebbítő távcsövével végeztem. 



1 Ahhandl. <l. Smckenb. natúrt. Gesellschaft. Bd. III. I860, Frankfurt a. M. p 

 270—272. 



