129 



zárványainál fogva érdekes, a mely tulajdonsága ismeretesen kivált gráni- 

 tos kőzetekben, gyakori dolog. E zárványok részint a majd lassan, majd 

 pedig gyorsan mozgó libellákkal feltűnő folyadékzárványok, melyekben a 

 nyugvó setét, nagy libellán kivül egy-egy az ismert koczkaalaku kép- 

 ződményekhez hasonló test is van. A mozdulatlan, setét és nagy libel- 

 lákkal feltűnő interpositiok a gázpórával ellátott üvegzárványokra vallanak. 

 röviden ezen kőzet quarza zárványok dolgában változatos, bőséges is. 

 A quarz zárványai közül mindössze még néhány igen vékony és bosszú. 

 tűforma kristályt említhetek, melyek alig átlátszók és a Kutilra élénken 

 emlékeztetnek. Néhány Magnetit szem egészítheti még ki a képet és a meny- 

 nyiben figyelmemet kiválóan a földpát-kristályok vonták magukra, e kőzet 

 részleteivel ezúttal nem is foglalkozom. 



Az üregek falain a földpátok, a quarz, szórványosan a titánvasnak 

 néhány fekete táblácskája és elvétve az epidot szálas csomói, valamint vas- 

 kos pyrit ötlenek szembe. A quarz víztiszta, kurta, oszlopos kristályai, a 

 negyedes formák elosztását tekintve, a közönséges törvény szerint alakult 

 úgynevezett «schweitzi» ikrek; a többi társásványok közül azonban csak a 

 földpátok tűnnek ki, még pedig nemcsak egyéneik sokasága, esetenként 

 nagysága folytán, hanem felületük simasága miatt is, mely utóbbi körül- 

 mény az ő goniométeres pontosabb vizsgálatukat is megengedi. 



A földpátok már színre nézve is kétfélék. Egyrészt vannak ugyanis 

 vöröses-szürke Orthoklasok, másrészt pedig szürkés-fehér színű plagiokla- 

 sokat is látni. Figyelmemet mindenekelőtt az Orthoklas-kristályokra irá- 

 nyoztam, melyek termetüket és egyéb sajátságaikat tekintve, az úgymondott 

 «közönséges földpátok »-nak nevezhetők. 



Ezen Orthoklas kristályaiból a goniométeres vizsgálatra a legmeg- 

 felelőbbeket kiválasztván, ide vonatkozó vizsgálataim eredményei a követ- 

 kezők. Mintegy 9 egyes kristályon végzett megfigyeléseim szerint, ezen kris- 

 tályok részint a közönséges módon, t. i. a szimmetria- sík szerint táblásak, 

 részint pedig az a tengely szerint nyújtott, úgynevezett négyszögletes-oszlo- 

 pos termetűek. A megvizsgált kristályok átlagos legnagyobb merete 4"5 mm. 

 volt, rajtuk pedig összesen az alábbi formákat állapíthattam meg, megjegyez- 

 vén, hogy a csillaggal ellátott formák eddigelé tudtommal az Orthoklason 

 még nem találtattak, ú. m. : 



a . (100) . ooPoo x . [102] . P«= 



& . J010) . oopoo *E . (605) . 6 / 5 Pc« 



c . (001} . 0P y . [301 ! . i>Poo 



C . (310) . ooP3 » . [021] . 2Çoo 



\D . [530; . ooPVs o .{111}. P 



m. (110) . ooP *F . (27 . 23. 2) . a7 /aP* 7 / 



