132 



Ezen adatokból látható mindenekelőtt, hogy az ellenőriző értékek ele- 

 gendő pontos megegyezést árulnak el a mért s a számolt szögekben. 

 Szembeszökő külömbségeket az y formára vonatkozó hajlásokban találunk, 

 melynek oka lényegileg ezen alak érdes felületében kereshető. A számítás 

 alapjául szolgáló a : c, a' : x és o : x értékeket mint olyanokat választottam 

 ki, melyeket a legmegbízhatóbban mérhettem ; az a : c hajlásnak alapul 

 szolgáló 63° 51' tulajdonképen az alábbi adatokból származó, valószínű 

 helyes középérték, ú. m. : 



obs. k n +_ d 



c : c karlsb. ikersz. =52° 12' 2 6 — ° 1' 

 a : c = (100) : (001) = 63 45 2 5 — 12 



A prismaöv szögeit az elemek megállapításakor figyelmen kivül kel- 

 lett hagynom, mert az egyes kristályokon esetenként tetemes ingadozásokat 

 tapasztaltam, mint az alábbi egybeállításból is kiderül : 



Ha egyébként az itt közölt 1. — 4. kristály értékeiből az m :m' hajlást 

 megillető valószínű helyes középértéket 60° 55' (+ d = — ° 14') választ- 

 juk az előbbeniekben adott a : c és o : x hajlásokhoz alapértéknek, akkor 

 ezen, t. i. m : m', a : c és o : x adatokból számolva e kristályok elemei a 

 következők, ú. m. a:b :c = 0-6551 : 1 : 0*5536 es ß = 63° 51'; ekkor 

 tehát a harmadik tizedesben már 3, illetve 1 egységnyi változást tapasz- 

 talunk. 



A közölt adatokból látható, hogy az a : c és az a' : x hajlások ezen 

 földpát-kristályokon sem egyenlő nagyok, hanem közöttük 1° 35' külömb- 

 ség van, a básis t. i. ennyivel meredekebb helyzetű az x lapnál. 



Ha pedig adataimat az elbai földpát-kristályokeival vetjük egybe, 

 melyekre vonatkozólag G. vom Eath (1. c.) 1 1 kristálynak leírását és élszö- 

 geit közli, s ha G. vom Eath ide vonatkozó összes mérési adataiból az egy- 



