134 



lemezek vékony egyének iker kristályaiból állanak, az albit-törvény szerint 

 alakulva; benyúló szögüket 7° 8' nagynak találtam, mely az Albitnak ide 

 vonatkozó szögével igen jól megegyezik. Az ő optikai viselkedésük, valamint 

 az orthoklassal perthitesen összenőtt ikerlemezeké is, az albitra vall, neve- 

 zetesen az extingválás szöge a (001) lappal egyközesen csiszolt lemezeken 

 Na fényben meghatározva 3° 44' ( + 26'), a (010) lapon pedig középérték- 

 ben 15° 53'. Az Orthoklas extingválása a (010) lapon Na fényben pedig 

 +7° 24' (± 21'). 



Megemlíthetem még, hogy az albit-lemezek a (010) lapon mindig 

 híven követik a beburkolt orthoklas-kristályok orientálását ; pl. a mane- 

 bachi ikerkristályokon is az ikerállásban levő egyénekhez alkalmazkodnak 

 es ök magok már polysinthetikus albit-féle ikrek levén, így mintegy maga- 

 sabb rendű ikrekké alakulnak. 



A gyűjtött kristályok legszebbjei egy az erdélyi Múzeum-egylet 

 ásvány-földtani gyűjteményében Kolozsváron őrizett darabon láthatók, hol 

 a b tengely irányában 15 mm. méretet is megütő igen szép, vöröses-szürke 

 szinű Orthoklas-kristályok vannak, melyeknek további érdekessége a hátsó 

 vagyis positiv oktansok lapjain az ösmert irányokban jelentkező élénk ezüst- 

 szürke színű csillogás. 



Ezen csillogó nagy kristályok anyaga a többinél jóval üdébb, de úgy 

 belsejükben mint pedig a (010) lapjukon a perthitesen összenőtt albitot 

 illetve albit- takarót, habár csekélyebb mértékben, de mégis megtalálni. 



(Budapest, 1893, egyetemi ásványtani intézet). 



