62 



kajában a 268. 1. le van írva mint faj. A következő lapokon ugyan ez a faj 

 hosszasan le van írva mint subspeecies dubia Briq. azután meg mint 

 varietas dubia Briq. A kissé tájékozatlan itt könnyen háromféle növényt 

 vagyis a fajon kívül egy fajtat meg egy fajváltozékot keresne ; voltaképen 

 pedig a typuson kívül itt semmi más eltérés nincs. Némely ujabb botani- 

 kusnak ez az eljárása, hogy egy növényfajt természetbeli fajtái hián is, 

 szükségtelenül végig visz a fajták sorozatán, és a rendes kettős nevén kívül 

 még harmadikkal is, sőt negyedikkel terhel, a növény systematicában lom- 

 képen kezd fölburjánzani, mert ugyanannak a systematicai egységnek faj, 

 fajta és fajváltozék néven s három helyen való hosszas leírása még á gya- 

 korlott systematicusnak is alkalmatlan, a kevésbbé gyakorlottnak pedig hatá- 

 rozottan zavaró, a meghatározást nehezítő és fölöslegesen hosszabbító ; 

 általában pedig tökéletesen szükségtelen egy fajilag nem változó vagyis a 

 természetben mintegy fajtátlan növénynek könyvbeli fajtáit keresni. Ugyan 

 mi értelme lehet a G. speciosa Mill, subspecies speciosa Briq. és varietas 

 speciosa BRiQ.-nek, holott ez semmi más mint a G. speciosa Mill, tőalakja? 

 Elegendő a természet megalkotta fajtákat rendbe állítani. 



Ennek az eljárásnak csak is az iróra nézve lehet látszó haszna vagy 

 előnye, mert ily módon az iró szükségtelenül is autornak deklarálja magát 

 és lesz subspecies dubia Briq. és varietas Briq. a minek a természetben 

 (a G. dubia Leers fajon kívül) semmi meg nem felel. Egy másik látszó 

 haszon a monographia Írójának az, hogy könyve, a használónak kárára és 

 zavarára, vastagodik és drágul. Ily módon vastagodott meg a floristáknak 

 nem nagy örömére Nägeli és Peter «Die Hieracien Mittel -Europas» czímü 

 munkája; ilyen lom a Bupleurum Sadleri meg a.Dianthus Smithi Wettst.* 

 újabb subspecies is. Ezek helyett valóban szükségesebb a fajok természet 

 alkotta fajtáinak ismertetése. 



A Galeopsisek keskenylevelű és nem dagadt szárú fajai (1 — 4. szám, a 

 66 — 99. lapon) a síkság meg a dombos vidék füvei, a szélesebb levelűek meg 

 a dagadt szárúak inkább a hegyek és erdők növényei. Biharmegye Kót- és 

 Iráz pusztáinak nedves füves helyein több faj, talán a Sebes-Körös áramával 

 meg a legelő marhákkal került a hegyes vidékről ide. Ezeknek az egynyári 

 növényeknek a kelyhe gyakran sertésszőrü és kemény-, egész szúrós-fogú 

 szokott lenni, úgy hogy az állatok szőrébe könnyen beleszúródhatik vagy belé 

 tapadhat s a kehely fenekén levő gyümölcsszemek könnyen messzire el- 

 hurczolódnak. Biológiailag a szár daganatai is nevezetesek. Ezeket is 

 kemény serték borítják. De a daganat sertéi között gyakran ragadós-fejü 

 mirigyszőrök is bőven vannak, a daganat fölött pedig mindjárt a virágzatnak 

 gyümölcsöző örvei csoportosodnak. A Galeopsisek szára könnyen dara- 

 bokra törik, a gyümölcsörvek ezután, a kehely fogain meg a sertéken kívül, 



* Beiträge zur Flora Albaniens p. 33, 50, 



