116 



tekből álló halvány gangliont képez, melyből finom idegszálak folytatódnak 

 a tapintósörtékig. 



A két oldaltapogató összefüggését az agygyal nem sikerült láthatnom, 

 habár ennek létezése több mint valószinű. A tapogató finomabb szerkezete 

 épolyan, mint az alább ismertetendő Brachionus pentacanthus-on láthatni. 



A látásszerve, a szem közvetlenül az idegrendszer agynak nevezett 

 részén foglal helyet és typusos szerkezetű. 



A test többi szervei közt megemlítendők még a hosszú, gyűrűzött láb- 

 ban helyet foglaló, két, hosszúra nyúlt ragasztómirigy, melyek finom, kötő- 

 szöveti fonál segélyével fel vannak függesztve és a láb két ujja közt finom 

 nyilassal a külvilággal közlekednek. 



A láb legalsó végében, közvetlenül az ujjak fölött foglal helyet két 

 kis ovális képlet (V. tábla, 1, 2. ábra), mely az állat rendes fekvésében 

 többnyire egymást eltakarja. Közelebbi vizsgálatnál az látszik, hogy ezek 

 finom csatorna által a ragasztómirigyek torkolási pontjával állnak össze- 

 függésben ; igen szemcsés protoplasmából állnak és kis, accessorikus miri- 

 gyek benyomását teszik. 



Ha az irodalomban ezen megfigyeléssel egybevágó adatokat keresünk, 

 akkor úgy Möbius, mint pedig Eckstein már többször említett munkáiban 

 erre nézve néhány észrevételt találunk, melyek egyike és ez MöBius-tól * 

 ered, ezen képleteket az idegrendszerrel hozza kapcsolatba és «ganglionos 

 fonalak» (Fäden mit gangliösen Anschwellungen) néven illeti, míg Eck- 

 stein 2 a Brach, urceolaris-ról a tőlünk látott képekkel egybevágó rajzot 

 közöl, szövegében azonban ezekről, mint külön képletekről nem emlékezik 

 meg, hanem a ragasztómirigyre nézve csak a következőket mondja: 

 «Schliesslich muss ich noch der Fussdrüsen gedenken, welche mit einem 

 feinen Porus in der Spitze einer jeden der beiden Zehen münden. Diese 

 sind stumpf kegelförmig und nicht spitz und besitzen eine kleine runde 

 Endfläche auf der die Drüsenöffnung liegt». 3 



Evvel szemben a Br. Entzii ragasztó mirigyeire azt állíthatom, hogy 

 ezek az ujjak tövében látszólag egy nyilason ürítik ki váladékukat; ezen 

 nyilas észrevétele azonban az imént felemlített két kis mirigy által meg 

 van nehezítve. Az ujjak pedig nem tompán végződnek, hanem háromszöges 

 alapjukkal a lábhoz erősítettek, hegyesen végződök és teljesen átlátszók. 



Ez mindaz, mit a nőstények szervezete tekintetében kikutatnom sike- 

 rült. Hím példányok nem kerültek megfigyelés alá. Először 1893. jul. 14-én 

 találtam ezen érdekes és megjelenésében igen csinos kis sodróállatkát, 

 mikor Dr. Istvánffi Gyula múzeumi őr társaságában a Boglár (Somogym.) 



1 Möbius, op. cit. pag. 112. Tab. V. Fig. I. Fn v 



2 Eckstein, op. cit. Tab. XXVIII. Fig. 61. 

 8 Eckstein, loc. cit. pag. 397. 



