124 



A sodrószervtől megkerített táplálék (egysejtű moszatok : Chroococcus, 

 Merismopoedia, Scenedesmus-félék ; Chilodon- Glaucoma-íéle ázalékállat- 

 kák) az alig észrevehető, rövid nyelőcsövön át a rágókészülékhez (VI. tábla ma) 

 jutnak, mely hatalmasnak látszó fogai daczára a táplálékon nagy kárt nem 

 tesz. A rágókészülék chitines vázát Eckstein jól rajzolja, úgy, hogy e tekin- 

 tetben új adattal nem is állhatok elő. 



Azonban sem Eckstein, sem pedig más szerző nem látta a mastax 

 hátsó részének hatalmas kúpalakú sejtjeit, melyek kis ovális maggal birok 

 és erősen szemcsés tartalmukkal bizonyára a nyálnak megfelelő nedv el- 

 választását eszközlik. Ezen aránylag óriási sejtek csak a rágó alsó, illetve 

 hátsó felén vannak kifejlődve. 



A mastaxbcl a vékony, sokszor s-alakulag meghajlott oesophagus 

 (VI. tábla oe) vezet a tulaj donképeni gyomorba. Ezen oesophagus vastag fala 

 igen szembetűnően mutat gyűrűsen lefutó izomrostokat, ezenkívül a ventri- 

 culusba való betorkolásánál rendkívül erőteljes hosszú csillangókat is, me- 

 lyek élénk csapkodása kevésbbé figyelmes vizsgálatnál reszkető szervre 

 emlékeztető képet ad. 



A. gyomor (VI. tábla st) egymást sokszögletesen összenyomó, látszólag 

 16 sejtből áll, melyeknek belső felükön csillangómozgás figyelhető meg. 

 Azon sárga festőanyag, mely a legtöbb sodróállatka gyomorsejtjeire olyan 

 jellemző, ezen alaknál csak nagyon gyéren van kifejlődve néhány halvány- 

 ockersárga olaj cseppecske alakjában. 



Már Ehrenberg említi, hogy a Squamellák « bélcsatornája » kétreke- 

 szes («zweitheilig») 1 és ugyancsak erre czéloz Eckstein is azon állításával, 

 hogy «a gyomor két rekeszből látszik állni; legalább arra mutat az, hogy 

 a táplálék többnyire két ovális tömegben elhelyezve foglal benne helyet». 2 



Figyelmes vizsgálatnál tényleg az látszik, hogy a gyomor hozzá 

 hasonló, csakhogy valamivel kisebb bélrészletbe megy át, melynek belső 

 fala nagy csillangókkal borított. (VI. tábla re). Ezen bélrészlet a gyomortól 

 histologiai tekintetben semmivel sem különbözik ; sejtjei ép olyan hyalinok, 

 finom szemcsések, mint amazé. Eckstein 3 ezenkívül még végbélről is tesz 

 említést, azt állítva, hogy ezt sokszor a húgyhólyag takarja. Én más bél- 

 részleteket az említetteken kívül nem láttam, hanem igenis az utóbb leírt 

 bélrészlet összefüggését a cloakával, miért is ezt jelölöm végbélnek. 



Az emésztőcső függelékei, a nyálmirigyek igen feltűnően és jól van- 

 nak kifejlődve és annyiban térnek el a typustól, hogy több lebenyre osz- 

 tottak, mintegy bogyósmirigy módjára (VI. tábla gl). Histologiai szerkeze- 

 tük azonban eltérőt nem mutat. Mindig tartalmaznak néhány kisebb- 



1 Ehrenberg, op. cit. pag. 480. 



2 Eckstein, loc. cit. pag. 389. 



3 Ibidem, pag. 390. 



