I SS 



nagyobb színtelen olajszemesót és nagj Bejtmagvakat, széles, hyalin nedv- 

 övvel. Ezen magvakra még az a megjegyzésem, hogy nagyságuk i 

 ugyanazon állat testén belül nem ugyanaz, mini ink is mul 



Azon kérdést, hogy nyelesek-e ezen mirigyek, nem tudtam eldönteni, mivel 

 a gyomorba való szájadzásukat észrevennem nem sikerült, annyi 

 van összehalmozódva ezen ponton, hogy a részletek megfigyi 

 bajos; metszetek készítését pedig az állat minimalis kicsin] 



Kiválasztó szervek. Még nagyobb nehézséggel küzd a kivála 

 vek tanulmányozása, melyekből a húgyhólyagon i - az I.« estet» ism< it- tt. 

 két pár reszkető szerven kívül mást nem is ismerünk. 



A reszkető szervek elhelyezését olyannak találom, mini ezl Bonom 

 rajzolja, csakhogy mind a négyet egyszerre látnom nem sikerült; mindig 

 csak egy-egy tűnik ki, a különböző szervek halmaza közi (VI. tábla 



A húgyhólyag igen nagy, csaknem a test széli Bsége felét elfoglaló és 

 időről-időre igen erőteljes contractiókat mutat (VI. tábla v). A húgyhólyag 

 két oldalán foglal helyet igen sajátságos alkatú Bzerv, mi ly mindeddig 

 a Squamellá-ról ismeretes, és mely Eckstein ügyeiméi is felköltötte. I 

 következő szavakkal írja le: «ez a hólyag és a petefi szék kél oldalán, két 

 hosszú keskeny, finom szemcsés test, melyekben némelykor ónom vonalak 

 (valószínűleg bőrredők) látszottak».* 



Én sokáig vizsgáltam ezen érdekes képleteket és észleleteimel a kö- 

 vetkezőkben foglalhatom össze. 



A kérdéses tömlőalaku szervek két massiv cső alakjában húzódnak a 

 húgyhólyagba való nyilasuktól idestova a test fele részéig. Tartalmuk mi u r - 

 lehetős szemcsés, durva protoplasma, mely kisebb-nagyobb olajcseppekei 

 is zár magába (VI. tábla y). Ezen tömlők hosszában végignyúlik egy ónom 

 világos vonal, melyet Eckstein bőrredőnek tart, mely azonban ream ti nom 

 csatorna benyomását tette. 



Ezen képlet azon részén, hol ez a nyálmirigy a csú 

 egymásra halmozott tömegeitől tovább nem látható, sajátságos vakbél- 

 szerű kitüremlés emelkedik mintegy kis nephrydiumeső, mely tisztán és 

 élesen megkülönböztetően mutat belsejében végig haladó csatornái Ennek 

 fala is durva szemcsés protoplasma, mely aránylag nagy olajcseppeket is 

 zár magába. 



Ezen igen különös szerv, melynek homologonjái más Rotatoriáknál 

 mindeddig nem ismerjük, véleményem szerint a nephrydiumokkal all 

 functionális összefüggésben és talán átalakult vízedénynek felel meg. M 

 minő azonban ezen összefüggés és milyen tényleg ezen Bzen működi 

 élettani czélja, ezt mindeddig nem tudjuk; ennek megállapítása további 

 kutatások feladata marad. 



* Eckstein, op. cit. pag. 390. 



