126 



Idegrendszer. Az idegrendszer központi része a test mellső részében 

 közvetlenül a rágok közelében foglal helyet a test hátoldalán, az úgyneve- 

 zett nyaki tapogató alatt. Ezen, a szóban forgó alaknál még meg nem figyelt 

 szerv kis, egymást sokszögletesen összenyomó sejtekből épül (VI. tábla c), 

 míg központi részén finom szemcsés ; a tőle szétsugárzó idegek közül néha- 

 néha meglátható a tapogató idegszála, mely végződésében ganglionos meg- 

 vastagodást mutat, míg a tapogató maga egészen megegyezik a Brachionu- 

 sok tapogatójával (VI. tábla pr). 



Hasonlóképen idegek vezetnek a szemekhez is (VI. tábla o). Ezek 

 adják számbeli viszonyaikkal a Squamella nem charakteristicumát, a 

 mennyiben ezen állatalak négy szemével lényegesen különbözik a kétszemű 

 Metopidia és a szemetlen Lepadellá-tól, holott máskülönben alig-alig létez- 

 nek egyéb szervezetbeli különbségek e nemek között. A szemek számát 

 vonatkozólag érdekes irodalomtörténeti controversia is létezik. Ugyanis 

 Eheenbeeg l nagy munkájában oly Squamella- egyéneket is rajzol, melyek 

 csak két szemmel ellátvák. Baetsch 2 későbben a Squ. bradeat, EHEENBEEG-re 

 való hivatkozással hasonlóképen kétszemünek mondja. 



Véleményem szerint mindkét szerző nem Squamellát, hanem Meto- 

 pidiát figyelt meg, mert az előbb említett genus typusosan négyszemű. 



Már Eckstein említi, hogy a négy szem közül a mellsők, melyek fény- 

 törő lencsét is zárnak magukba, a nagyobbak és mikor állítását megerősí- 

 tem, csak azt jegyzem meg, hogy a nagyobb szemek a test hátoldalán, a 

 kisebbek pedig a test hasi oldala felé foglalnak helyet. Az idegrendszerrel 

 kapcsolatban kell ismertetnem azon páros ganglionsejteket is, melyeket a 

 hátsó, hátoldali páncz élbe vágás két oldalán figyeltem meg (VI. tábla g). 

 Multipolar dúczsejtek ezek, melyek hyalin, ovális sejtmaggal ellátvák, a 

 test mellső részével, egy ideig követhető idegfonállal állnak összefüggésben, 

 melynek végződését illetve az agygyal való összefüggését még sem lehetett 

 azonban biztonsággal megállapítanom. 



Ivarszervek. Ezek legjobban észlelhető része az ovarium (VI. tábla ov) 

 és ez igen tekintélyes fejlődésü. A test hátoldalán fekszik, keresztben a 

 gyomorra, mint nagyjában négyszögletű hyalin test, mely több kisebb- 

 nagyobb lebenyt is mutat. Tartalma igen erősen és durva szemcsés és sza- 

 bálytalanul elszórt, különböző nagyságú olaj cseppecskéket is tartalmaz. 

 Eckstein 3 az ovariumban igen nagy számú kisebb-nagyobb magvat is raj- 

 zol; én állandóan nyolcz, nagy, meglehetősen egyforma nagyságú hyalin 

 magvat láttam, melyek nucleolusa tetemesen nagyobb az Eckstein rajzolta 



1 Ehrenberg, Atlas. Tab. LDL Fig. XVI. 1—2. 



2 Bartsch S., Die Käderthiere und ihre bei Tübingen beobachteten Arten. 

 Inaug. Diss. Stuttgart, 1870. pag. 55. 



3 Op. cit. Tab. XXVn. Fig. hZov. 



