138 



«korának legnagyobb természetbúvára» a Phanerogamokon kivül az alsóbb 

 kryptogamokra is ügyet vetett. Egybegyüjté a Dunántúl egy jó részének 

 gombáit s Batthyány pedig ügyes festővel le is festeté a gomba növényeket. 

 A XVI. sz. utolsó tizedeire, 1583 körül esnek ezek a kirándulások.* Char- 

 les de 1'Escluse vagy latinos nevén Clusius az így nyert adatokat, képeket 

 feldolgozta s megírta a Fungorum Historiá-t, mely függelékesen a História 

 plantarumhoz kötve jelent meg 1601-ben. A Fungorum História és a képek 

 festésének költségeit Batthyány Boldizsáe fedezte, mint ezt maga Clusitjs 

 is munkája elején kifejezi: «Singvlorvm itaque, cum (sic) edulium, tum 

 perniciosorum, quae observabà genera, nativis coloribus à perito pictore 

 exprimi curabam, sumptus faciente Illustri Heroe Balthasare de Batthyan, 

 hsereditario Dapiferorum Eegni Vngariae Praefecto, qui me unicè amabat». 

 Lugduni in Batavis VII. Cal. Maij M. D. HC. 



Ez a munka a tudományos gombászat alapja. 



A tudományos mykologia tehát Magyarországon született meg a 

 XVI. század végén. 



Ez idő előtt szórványos kísérletekkel számol be a botanika történelme. 

 HrERONYMUS Bock (Tragus) Kreuter-Buch-jában (1546) említ föl egynehány 

 gombát, Dioscorides kommentálói szintén szólnak a Tubera, Fungi és 

 Agaricus czímű fejezeteknél egy két alakról. Mattiolus különösen, Dio- 

 scoRiDEs-hez irott Commentai"- jában (1565) a trifláról (3 fajáról), az Aga- 

 ricus-ról (Polyporus officinalis) bővebben megemlékezik s a Fungi fejezet 

 alatt valami tizenkét, Olaszországban honos gombafajról értekezik. 



Valerius Cordus : (Adnotationes in Dioscoridem 1561.) A. Ciccarelli : 

 (De Tuberibus 1564) és még 



Hadrianus Junius (Descriptio Phalli — 1564) említhetők föl, meg 

 A. Caesalpinus De plantis Libri XVI. (1583.) czímű munkája s Porta 

 1592-ben megjelent (Libri X. VíIIsb Joan. Baptistse Portae Caput LXX.) 

 munkájának itt említett fejezete, melyet Clusius a Fungorum Historiá-jához 

 hozzácsatolt. Fabius Columna is említ Phytobasanos 1592. ez. művében 

 egy pár gombát s rajzukat is adja. Lobel pedig (1581.) Kruydtbœck-jében 

 és Plantarum Icones-ében (1581.) emlékezik meg gombákról. Az előbbi 

 munkában megjelent képeket Clusius megintlen lenyomatta a Fungor. 

 História függelékében ccxcij — ccxcv lapokon, akkori szokás szerint fölhasz- 

 nálva a fametszeteket. Köztudomású s felesleges hosszasabban foglalkoznom 

 vele, hogy ez időkben a kiadók a fametszetekhez munkákat Írattak s egyik 

 munkához készült eredeti fametszeteket aztán átvették s írtak hozzá új művet. 



A még közbeeső irodalomban alig akadni egy-két, gombákra vonat- 

 kozó adatra.** 



* Istvánffi. A leydeni Clusius Codex. Term. Közi. Pótfüzetek. 1894, 30. 1. 

 ** Eeichardt, Cael Clusius Naturgeschichte der Schwämme Pannoniens, Fest- 

 schrift d, zool. bot, Gres. in Wien, 1876, 



