139 



Ennyi az a mit az irodalom produkál I Quêû* tlőtL Egy két eredé* 

 adat, legnagyobbrészt a régi DioscoRiDEs-től, PuNius-tól megróttak tovább- 



fűzése magyarázgatása. 



Erre az időre esik a Fungorum História születése. Ez a gombák ter- 

 mészetrajza. Clusius rendszerbe szedte a gombászd* ismereteket, elfogadva 



Plinius beosztását ehető és mérges, ártalmas gombákra, k, t nagy oso] 

 állit föl s 21 ehető és 26 ártalmas gomba «genust», miir i, ,,• 



le s valami 120 fajt sorol e genusok alá. Harminoaegy fametszetben mu- 

 tatja be gombáit, ezek két képnek kivételével, melyeke! Lobblt bI 

 vett át, mint Clusius maga kiemeli (Morchella exculenta és a R 

 nigrescens) a többi 29 fametszet eredeti. 



Clusius műve eredeti, minden fajt ő maga látott. Tehát nem kom- 

 pilatio. 



Alapja a nyomtatott műnek az a díszes aquarell-gyüjtemény volt, 

 mely itt Magyarországon készült a CLusrus-tól gyűjtött gombákról. I 

 képes atlasz is Batthyány Boldizsár költségén készült. 



A gombászat tehát igazi eredetét s valóságos tudományos kezdetéi 

 véve mindezek után magyar tudománynak nevezhető. 



Ide s tova 300 esztendeje már, hogy a gombászat tudománya hazánk- 

 ban megszületett, s habár ez idő óta Clusius érdemeit méltányolták is, — 

 mégis kötelességem a legújabban Sterbeeck Theatrumának magyarázása 

 közben — őt érő mellőzést kimutatnom s Clusius igaz, eltagadhalallan 

 érdemét bebizonyítanom s neki igazságot szolgáltatnom. 



Mindjárt elöljáróban meg kell jegyeznem azt, hogy a képes atlas, 

 mely a magyar gombák szines képmásainak gazdag tárháza, — Clubids 

 utazgatásai közben elveszett, s csak MoRREN-nek 1875-ben megjeleni 

 dolgozatából értesült a tudományos világ arról, hogy a képek megkerültek. 

 E. Morren,* Clusius egyik jeles biografusa ezt írta róla: «Clusius L'avait 

 composé (la Fungorum-Historia) sur des notes rédigées pendant son séjour 

 chez le baron de Batthyan. Il avait récolté en Hongrie toutes les ee] 

 de Champignons qu'il avait distinguées. Il s'était informé auprès dee g< ni 

 du pays de leur nature comestible ou vénéneuse et les avait fait peindre 

 sous ses yeux par un artiste aux ordres du baron de Batthyan. Ou con- 

 à la bibliothèque de Leyde un manuscrit de Clusius, de fungi* (tnss. I~>. 

 tabulae pictae mss. VI. Fr. 12. A in folio); il renferme 82 planchée de 

 Champignons communs, représentés légèrement à l'aquarelle, largement 

 peints, de grandeur naturelle, mais sans details. ClubtüB i inaer» d 

 main l'indication du genre, le chiffre de l'espèce et l'indication de sis quali- 



* E. Morren: Charles de l'Escluse, sa vie et ses oenvres 1526-1- 

 1875. (Extrait du Bull, de la fédération des Soc. d'Hortic. & Wgiqua KUïét 1^71.) 



p. 41—42.) 



