142 



Selven beschreven ; want ick by mijne ghedachten dese noyt anders ghesíen 

 hebbe» 212. lap.). «Volghens het schrijven van den selven Clüsius» mondja 

 mikor a leírásba kezd. 



E pár példából is eléggé kiderül az, hogy Sterbeeck saját bevallása 

 szerint is élt Clusius színes képeivel. Egy sajátságos tévedés azonban 

 igen szépen megvilágítja egész eljárását s érthetővé teszi azokat a hibákat 

 is, melyeket a másolás, meg az egyes alakok összecserélése által elköve- 

 tett. A Boletus scaber Fr., Steebeeck 15. tábla A,A. ábra vagyis a Codex 

 59. lapjának másolatairól van szó. Ennek a 15. A.A. jelzéssel rézmetszet- 

 ben közölt másolatnak segélyével minden kétségen kívül, — még ha több 

 adat nem is állana rendelkezésünkre, — be lehet bizonyítani azt, hogy 

 Sterbeeck tényleg a szóban forgó Clusius Codexet használta s másolta. Az 

 eddigi idézetekben mindig csak egy bizonyos képes könyvről van szó, itt 

 azonban oly adatra akadunk, mely kétségtelenül eldönti a dolgot, s be- 

 bizonyítja, hogy Steebeeck tényleg a jelenleg leydeni Clusius Codexnek 

 nevezett kéziratot másolta. Steebeeck e gomba leírásában azt mondja, 

 hogy a tudós Clusius képes könyvében akadtam e gomba két képére 

 i672-ben s erre a képre Clusius sajátkezűleg jegyzé föl latinul, hogy 

 dubium, vagyis kétséges ; ezenkívül ott álla még magyarul is hogy Omre- 

 derbulz vargánya /va mit én ugyan nem értek» («In den gheschilderden 

 boeck van den gheleerden Clusius heb ick in't jaer 1672. dese mede gaende 

 Fungi bevonden met twee figuren, by de welcke met de eyghen handt van 

 Clusius dit woordt in't Latijn, Dubium geschreven was, het gene te segg- 

 hen is Twijfelachtigh ; alwaer noch in't Hongersch by stondt Omrederbulz 

 vargánya I het welck my niet kenbaer is . . .» A Codex 59. tábláján vagy 

 az eredeti számozás szerint 36-ik táblán tényleg olvasható Clusius tollából 

 a dubius megjegyzés, valamint a magyar vargánya név is; a másik, 

 magyarnak tartott név pedig csak a hibás olvasástól van, mert a táblára 

 Ein Roder bülz van irva. Ezt nem tudta Sterbeeck kihüvelyezni, s úgy lett 

 belőle Omrederbulz, a nagy E ugyanis az irott betű módjára van czif- 

 rázva s ez is megtéveszthette szerzőnket. 



Az alább következő részletes tárgyalás során, rendbe veszem a Bbi- 

 tzelmaye említett dolgozatában felsorolt fajokat, és kimutatom, hogy az ott 

 felsorolt 135 Hymenomycet közül, ennyi volna legalább Steebeeck Thea- 

 trumjában fenti szerző szerint, — 70-nek képe a Codexből van másolva, 

 7 pedig a Fungorum Historia-ból, 14-ről Beitzelmate kimutatta, hogy 

 Lobel és Bauhin munkáiból valók (szerinte egészben csak 40 másolat), 

 tehát 91 ábra már nem tarthat igényt az eredetiségre. 



Vannak azután még oly ábrák is, melyekkel Beitzelmaye nem foglal- 

 kozott, még pedig úgy Hymeno- mint Ascomycetek is. Ezek nagy része 

 ugyancsak másolat a Codexből, de ezekre nem tekintek, miután czélom 

 most pusztán csak a német Hymenomycet-buvár megjegyzéseire illetőleg 



