146 



tzelmayrral egyetemben; Kickx Russula adulterinát vélt látni e metszetben — 

 az eredeti (Codex 39. lapján) megtekintésével pedig kiderül, hogy — Can- 

 tharellus cibarius áll előttünk. 



Azokra az esetekre pedig nem is akarok most utalni, a melyekben 

 többféle, s nem ritkán 2 — 3 féle faj is van a Codex ugyanazon tábláján 

 festve, STEEBEECK-féle másolatok nem ritkán egyesítik a különböző fajokat 

 s igy végtelen zavarnak lettek kútforrásává. Ezekre az esetekre nézve dol- 

 gozatom most következő része ad felvilágosítást. 



Most pedig által térek a BRiTZELMAYR-féle meghatározásokra s az 

 általa követett rendben fogom megjegyzéseimet megtenni. 



1. A. caesareus Scop. Sterbeeck 4 tab. D. E. (recte D. E. F.) mindkét 

 ábra Joh. Bauhin Históriájából van másolva, mondja Britzelmayr, de a két 

 F-fel jelölt s a tábla alján díszlő ábráról nem tud semmit. Ez a két ábra 

 nem egyéb, mint a Clusius-féle Codex 57. lapján látható s színre is igen 

 jól eltalált ábrázolatok másolatja. A XVII. gen. esc. mint Clusius kezeirá- 

 sával e táblán olvasható, csak e két ábrára vonatkozik, a Keiserling-re, 

 mint azt egy más kéz más tintával a kép fejére felírta. Sterbeeck rézmet- 

 szeti másolata annyiban különbözik a Codex képétől, hogy a baloldali 

 ábrán erősen kirajzolt hymenium-lemezek a festett képen csak úgy nagyjá- 

 ból jelezvék s alig egy kis részük vonul végig a kalap periméjeig. A J. 

 Bauhin-féle képek mása, Sterbeeck D. E. ábrái gombánkat semmi különö- 

 sebben nevezetes oldalról nem tüntetik föl ; E.-t még másnak is lehet 

 nézni, D. pedig határozottan nem fejezi ki a jellemző vonásokat; minő 

 mások a Clusius Históriájában cclxxij lapon látható, a gombát még tojás- 

 korában bemutató fametszetek. Ezek révén a meghatározás biztos s tényleg 

 a Clusius magyarázók nem is különböznek. 



Érdekes Sterbeeck azon följegyzése, hogy ő 1669. okt. 3., 4., 5. is 

 szedte e gombát, meg Portavilla is, kit ő említ, szintén e körülmény foly- 

 tán nevezi őszi gombának. 



Clusius Históriájának más két ábrája (cclxxiij lapon) fang, jam 

 expansum két kifejlett gombát mutat be ; hymenium is jól van rajzolva, 

 de ezek nem készültek a Codex képei után. 



Ez volt a rómaiak Boletusa s e gombából készített s méreggel meg- 

 rontott ételt nyújtott Agrippina férjének, Tiberius Claudius Caesarnak, 

 hogy saját fiát, Nerot, a trónra juttassa. Erről az esetről ír Juvenalis, 

 V-ik satyrájában : 



Vilibus ancipites fungi ponentur amicis, 

 Boletus domino ; sed qualem Claudius edit, 

 Ante ilium uxoris, post quern nil amplius edit. 



