160 



baloldali képe = XX. Gen. pern. 3. sp. Feies után Beichaedt is ennek 

 veszi Clusius leírását, míg Kalchbeenner közvetlen a 18. C. ábrára 

 hivatkozva határozta meg. A leírás meglehetősen illik. 



60. B. pachypus Fr. Sterbeeck 17. H. a Históriából CCLXXXIIIj. 

 van másolva, a Codexben nines meg. 



61. B. aureus Bull. Steebeeck 18. B, B. = Codex 61. lapján levő 

 két kép másolata == XIX. Gen. pern. 6. sp. A meghatározások igen eltérők 

 s nem illenek a képre. 



62. B. edulis Bull. Sterbeeck 3. A, A. = Codex 54. képe == XVI. 

 Gen. esc. 3. adultior. A nagy, 12 cm. átmérőjű gombát ábrázoló képeken 

 a hymen ium fehéren van tartva s csak az alsó (STERBEECK-nél baloldalra 

 álló) kép megtört hymenium részlete a jobb sarki kihasadt rész piszkos 

 sárga. Meghatározások egyeznek. 



63. B. fragrans Vitt. Steebeeck 2. F. G. = a Históriából vett máso- 

 latok = XVI. esc. gen. 2. spec. 



64. B. luridus Schaeff. Steebeeck 17. G. = a História XIX. Gen. 

 pern. 5. sp. középső képének mása. 



65. B. purpureus Fr. Steebeeck 17. N, 0, 0. = Codex 62 = XIX. 

 Gen. pern. 7. sp. A meghatározások mind megegyeznek. 



66. B. castaneus Bidl. Steebeeck 17. L, M. = Codex 56, felső és 

 jobboldali alsó képének kicsinyített másolata = XIV. Gen. pern. 4. altera. 

 32. cod. num. ; a meghatározások igen eltérők; Kalchbeennee B. subto- 

 mentosusnak, Beichaedt pedig B. luteusnak vették. A B. sub. tome?itosus- 

 hoz hasonlít. 



67. B. versipellis Fr. Steebeeck 18. A, A. = Codex 66, két felső képe, 

 a baloldali felső és alsó kép. Különben még Steebeeck 3. B. B. alatt is 

 másolva van s mint B. chrysenteron Fr. szerepel BEiTZELMAYE-nál. A 66. 

 tábla három képe azonban szembeszökően egyazon fajt ábrázol, mely a 

 versipellishez alig hasonlít. Jobb a 



68. B. scaber Fr. Steebeeck 15. A. A. = XIX. Gen. pern. spec, 

 ultima dubia = Codex 59. Hasonlít a Boletus versipellishez, de triunciali 

 autem is est pediculo, digitali psene crassitudinis, albicantis coloris, sed 

 multis fuscis venis varij. (História CCLXXXIIIj). Ennek a képnek segélyé- 

 vel ki lehet mutatni, hogy Steebeeck valóban használta Clusius Codexét ; 

 az eddigi idézetekben mind csak bizonyos képes könyvről volt szó, itt azon- 

 ban oly adatra akadunk, mely végleg eldönti a kérdést. Steebeeck ugyanis 

 a 15. A, A. így ír: «In den gheschilderden boeck van den gheleerden 

 Clusius heb ick in't jaer 1672. dese mede gaende Fungi bevonden met 

 twee figuren, by de welcke met de eyghen handt van Clusius dit woordt 

 in't Latijn, Diibium, geschreven was, het gene te segghen is Twijfelachtigh ; 

 alwaer noch in't Hongersch by stond Omrederbulz vargánya I het welck 

 my niet kenbaer is . . .», vagyis a tudós Clusius képes könyvében akad- 



