A két faj európai elterjedésében egymással osztozkodik. Éjszakon a 

 L. rediviva meglehetősen állandó, dél felé a L. annua váltja fel, de körül- 

 belül hazánk szélességi vonalain a két faj egymással találkozik, a Herkules- 

 fürdőnél csaknem vegyest nő. A szélességnek ezen a vonalain mind a 

 L. anyiua, mind a L. rediviva fajbeli tagosulása megkezdődik. 



A L. annua Nymán, ^ Boissier ^ és Willkomm ^ szerint csak Spanyol-, 

 Franczia- és Olaszországban, hazánkban, Dalmatiában s innen a Balkán- 

 félszigeten terem. Boissier, a L. rediviva nélkül, Görögországból is említi; 

 ellenben Sibthorp és Smith a Flora? Grœcas Prodromus II. köt. 16. 1. Görög- 

 országból a L. redivivát jegyzi fel, a mi aligha valószínű, mert innen se 

 Nymán, se Geisebach,* se Boissier nem említi. 



A Lunaria Graecát Lobbl., vagyis L. annual L., a Linnét megelőző 

 patres gyakran ismertetik és egyszerű vagy répás pyökérzettel le is rajzol- 

 ják. A L. Graeca Lobel. név a geográfiai elterjedésnek megfelelő, mert 

 voltaképen a Balkán-félsziget meg hazánk az igazi kétségtelen szülőföldje, 

 másfelé, lehet még az olasz meg a spanyol félszigeten is, mint kerti virág, 

 babonás és orvosi fű, sőt részben konyhakerti növény, a kultúrával terjedt 

 szét, s egyideig L. Ch^aeca nevét is megtartotta. A kultúra révén azonban 

 gyakran és sok helyen el is vadult, néhol azt a látszatot kelti, hogy való- 

 ságos vad növény, azért emlegetik Németországból is, de ott kétségtelenül 

 elvadult. 



A két holdviola földrajzi elterjedése meglehetős ismeretes. Ellenben 

 az alakköre, valamint biológiai sajátsága is meglehetős kérdéses. Ezért óhaj- 

 tok magam is nemivel a kérdések megoldásához hozzájárulni, illetőleg a 

 kérdések tisztázását megkezdeni bátorkodom. 



A Lunaridk'ài újabb munka részletesebben nem fejtegeti. A systema- 

 ticájokat legkimerítőbben Db Candolle Eegni vegetabilis systema natu- 

 rale-ja, a II. köt. (1821) 280—83. 1. ismerteti. A Prodromus I. köt. (1824) 

 156 — 57. 1. ugyanez az eredmény, csak rövidebbre van szabva. 



De Candolle közleménye szerint a Ltmariának négy faját is gyanít- 

 hatni, mert a Bergeret, Phytonomatotechnie III. (1784) 115. 1. ismertetett 

 kopaszabb, keskenyebb-táskás L. alpina Berg., melynek a felsőbb levelei 

 sem szívalakúak, hanem inkább nyélbe keskenyednek, vagy jó kialakult s 

 földrajzilag is elkülönített faj a Pyrenseuson ; vagy az ez igazi typus, ha t. i^ 

 Bekgeret, Desvaux ^ és Db Candolle a keletibb, szélesebb táskás eltérést 

 tekintették typus gyanánt. 



De CANDOLLE-nak másik Lunariája, a L. biennis var. Corcyraea DC. 



^ Conspectus Fl, Eiirop, p. 50. 



2 Fl. Orient. I. p. 256. 



8 Fl. Hispan III. p. 829. 



* Spicilegium fl. Eumel. I. p. 269. 



5 Journal bot. III. p. 174. 



