sectiót hagyta meg az Elymus génusz alatt.^ Ugyanezt a sectiót éppen az 

 egyvirágúság miatt Bentham (loc. cit. p. 163) CrUhopsis, Jaüb. et Spach 

 név alatt a Hordeum génuszhoz vitte át, Haokel pedig (loc. cit. p. 88) 

 ugyancsak a Horcleum-ná\ Cuviera, Koel. néven csinált részükre egy 

 sectiót, — a Crühopsis, Jaub. et Spaoh sectió alatt egyedül az Elymus Deli- 

 leanus Schult, fajt hagyván meg. 



A mi már most a Hordeum capid Medusae és H. crinitum külön- 

 fajuságát illeti, erre nézve kiinduló pontul természetesen a Öchrebee «Be- 

 schreibung der Gräser nebst ihren Abbildungen nach der Natur» czimü 

 mtive szolgál — annak, a ki az ott leirt bélyegeket a faji elkülönítésre elég- 

 ségeseknek találja.^ 



En a Hordeum caput Med.usae-t csupán a H. crinitum gyenge válto- 

 zatának tartom : glumis tcmdssime setaceis liorizontaliter patentihus. Az 

 Elymus-ok, mondhatnám, kivétel nélkül a Kelet növényei, s közülök csu- 

 pán a H. caput Medusae változat vagy (ha némelyeknek így jobb) faj hatolt 

 egészen az Ibériai félszigetig, azaz : a mai Spanyolország- és Portugalliáig.^ 

 Ámde Iberiá-nak nevezik a mai Georgiát (Grusium) is, és így bizonyos, 

 hogy az őshaza tekintetéhen termőhelyi összetéveszte's is forog fenn, mert a 

 H. caput Medusae a H. crinitiim-mal együtt Georgiában is előfordul,* sőt 

 tekintve, hogy az Elymus-ok mind keleti növények, — én sokkal inkább 

 hajlandó vagyok ezen Medusathe^'-sectió classicus helyéül az orosz Ibériát 

 tartani, semmint a spanyol Ibériát. 



A ScHEUCHZER Agrostographiája (1719) 20-ik lapján közölt^ «Gra- 

 men Hordeaceum, spica, arislis longissimis circmmiaUatd >y nem egyéb, 

 mint a mai Hordeum crinitum (minő finom distinctió ScHEUcHZERtől !), 

 mint a hogy Linné is előbbi tévedését ^ a Il-ik Mantissa 327-ik lapján már 



^ Ledkbour: Flora Eossica. IV. (1853), p, 329. 



^ Perlaky e mű czímét némi változtatással közli: «Botaniscb-oekonomisclie 

 Beschreibuügi) etc. Schreber csakugyan írt egy: «Botanisch-oekonomische Abhand- 

 lung vom Grasbaue» czímű munkát; de ez nem a nagy, folio-alakú képes mű, 

 hanem octav-alakú könyvecske, képek nélkül. 



^ E. Hackel: Catalogue raisonné des Graminées du Portugal. Coïmbre (1880.) 

 p. 28, n. 160. 



* Conf. Buxbaum: Plant, minus cognit. Cent. I. (1728), p. 33. — Bieberst. 

 Flora taur. caue. III. (id est Suppl. 1819), pj>. 90—91. 



^ Perlaky, bizonyára elnézésből egy kis anaclironismust követett el, midőn 

 mondja, hogy Linné az Elymus caput Medusae leírásánál Murison és Eajus mellett 

 ScHEUCHZEE Agrostographiáját (ed. 1775) is idézi. Linné az Agrostogr. Í7í0-iki 

 kiadását idézte; legutolsó műve a Il-ik Mantissa volt, s 1775-től fogva az ő neve 

 már csak néhány inaugural-dissertatiónál szerepel, melyek az Amoen. acad. VIII. és 

 IX. köteteiben vannak közölve. Linné 1774-től fogva úgyszólván szellemileg béna volt. 



* Linné t. i. Scheüchzer faját először az Elymus caput Medusae névhez vonta 

 synonymúl. 



