114 



Ugyanitt a 91-ik lapon n. 210 alatt az Elymus erimtus van említve, 

 melyhez synonymúl hozzá van adva a Flora taur.-cauc. I. n. 210 alatt 

 közölt Elymus intermedius. 



Ez a példa eléggé oktat. 



BuxBAUM rajza ^ Bieberstein Supplementum-ában az Elymus crinitus- 

 hoz van idézve, s nem is olyan nagyon rossz, bárha maga Buxbaum irja : 

 « Occurrit ín montants circa Bosphorum spica longe graeüiore, quam, quod 

 hie delineatum et in Iheria eollectum», etc. Itt az «Iberia» Georgiát jelöli, 

 s lehet, hogy ez alatt sokan Hispániát és Lusitaniát értettek. 



De ha már én a Hordeum caput Medusae és crinitum között csak 

 nagyon alárendelt különbséget látok, mégis megemlítem, hogy az eddig a 

 H. crinitum alá foglalt Hordeum oligostachyum, Flatt (e sectione Cuviera, 

 Hack,, non Koel., nec Benth.) növényt fajilag külön választom tőle. Azt a 

 növényt értem ez alatt, melyet J. Boenmüllee 1889 ápril 22-ikén Anatolia 

 keleti részén : (tAmasia in collinis regionis calide N. 176.» szám alatt gyűj- 

 tött 8 Hackel Elymus crinitus, ScHREB.-nek determinált. (V. ö. Boiss. Flora 

 orient. V. p. 692.) Ennél a szálkák sokkal elszalagosodottabbak s ezen felül 

 a kevés-füzérkéjű kalász ezt az alakot mindenkor könnyen különbözteti 

 meg a mi szentendrei példányainktól. (Flatt herb. n. 7040.) 



Szakasztott ilyen analog eset van a Triticum cristatum és T. imhri- 

 catum között is. Itt is a «spica glabra» és «hirsuta» a különbség, s itt is 

 ezek a fajok az Agrostologia mai állásánál fogva a Triticum génusz alól 

 kivonattak, s az Agropyron, Gaertn. (Obs. et descr. bot. in Nov. Comment. 

 Acad, scient, imp. Petrop. Tom. XIV. [1770], p. 540) génusz alá helyez- 

 tettek, a hol most egy külön sectióhoz : Eremopyrum, Ledeb. (Flora Alt. I. 

 [1829], p. 112) tartoznak.2 Ezek töhhnyire egynyári pázsitok; a füzérkék 

 kétsorosak, rövid, sűrű kalászban szorosan együttlevők, s a keskeny üres- 

 polyvák majdnem egyenoldalúak és ormósak. 



Óhajtanám, hogy jelen észrevételeim PERLAKvban csak megerősítenék 

 az Agrostologia kánt táplált szeretetét, melyet oly kevesen müveinek. Kü- 

 lönösen a magyar Agrostologia terén még igen sok a tenni való, s mindig 

 nyereség, ha egy hivatott munkásra számíthatunk. 



Flóra nagy és tarka birodalmában a szerénykülsejű bár, de legna- 

 gyobb nemzetgazdasági jelentőséggel bíró Pázsitfélék is képesek a kutató- 

 nak egész életére örömet nyújtani. Példa erre Scheuchzer, az Agrostogi-aphia 

 műszó legelső használója s a legérdemesebb úttörője ezen szép, de nehéz 



* Bdxbaüm : loc. cit. Tab. LH., fig. 1. 



2 V. ö. Bentham-Flatt : Pázsitf. pp. 159— 160. — Hackel : Gram. in. Nat. 

 Pflanz. Fam. p. 79. 



