118 



Ezekre vonatkozólag közlöm néhai prudniki Hantken MiKSÁ-nak a 

 följegyzéseit, a ki ezen, általa már le is rajzoltatott alakokat, úgy látszik, 

 közölni akarta; mert egy befejezetlen kéziratot találtam erre vonatkozólag 

 a hagyatékában, a mely szórói-szóra így hangzik : 



«Lithiotis cretacea, egy új kréta-korbeli növényfaj. 



A mint ezt a «magyar korona országainak széntelepei és szénbányá- 

 szata» czímű munkában előadtam (164. lap.), Úrkút és Ajka vidékén a 

 kréta-kori rendszer több osztályzatra oszlik, melyeknek mindegyike saját- 

 lagos fauna által élesen van jellemezve. — Ajka vidékén 3 főosztályzatot 

 lehet megkülönböztetni, még pedig : egy alsó tengeri, kiválólag mészkövek- 

 ből, egy középső, kizárólag édes- és félig sósvízi márga és széntelepekből 

 és egy felső, kizárólag tengeri márgák és mészkövekből álló osztályzatot. 

 Az alsó osztályzat pedig szintén 3 szintre oszlik, még pedig közvetlenül az 

 ajkai szénképződmény alatt fellépő mészkőrétegek kiválólag Gasteropodák 

 által vannak jellemezve, melyek közül egy Globiconcha-ísij (Globiconcha 

 baconia Hantk.) gyakran lép föl. Ezen, a Globiconcha baconia által jellem- 

 zett mészkő alatt egy (másik) mészkőréteg van kifejlődve, mely tetemes 

 mennyiségben sajátlagos maradványokat tartalmaz, melyek természetére 

 nézve tisztában nem voltam. A fentebb említett munkámban azt hoztam 

 fél, hogy ezen nagy kagyló töredékei hihetőleg Rudista maradványok, sőt 

 a héjak külső felületének minősége folytán azt véltem, hogy azok nagyon 

 emlékeztetnek a Badiolües canaliciilatiis-vsi. 



Azóta, a helyszínén folytatott kutatások alkalmával sikerült nekem a 

 kérdéses maradványok egynehány példányát találnom, melyeknek tökéle- 

 tesebb fentartási állapota arról győzött meg, hogy ezen kövületek Rudisták 

 nem lehettek. Ámbár a kérdéses szerves maradványok tulajdonképi termé- 

 szetének meghatározására nem nyertem semmi alapot, mégis nagy szolga- 

 látott tettek, minthogy — midőn Páduában i881-ben megnéztem a báró 

 Zigno gazdag kövületgyüjteményét — csak azok segélyével voltam képes 

 meggyőződni arról, miszerint a szóhanforgó ajkai kövületek 

 ugyanazon szerves testekhez tartoznak, mint a báró 

 Zigno kövületgyüjteményéhen Lithiotis problematica név 

 alatt őrzött kövületek. 



A hasonlatosság az ajkai és az olaszországi példányok között olyan 

 nagy, hogy első tekintetre azoknak nemi azonosságát felismertem.))* 



Boldogult Hantken Miksa azonban csakhamar fölismerte azon nagy 

 hasonlatosságot is, a mely az ajkai <i Lithiotis» és az Ostreák között van, 



* Hantken kéziratának a végén idézi még Spada, Zigno és Schlottheim 

 munkáit. 



