233 



A levél nagy nyalábjai sclerenchym-ív nélkül, kristálycsoportokkal 

 gyéren környezve, a levél parenchy májába vannak ágyazva, kollenchyma- 

 tikus hypodermája csakis a levél fonákán van, míg a levél erei felett a palia- 

 sad compact réteget képez. A levélszövetbe ágyazott kisebb nyalábok ke- 

 ményfalu elemekből alkotvák. 



Cardiogyne africana. 



Bureau in De Cand. Prodr. Vol. (1873) XVII., pag. 233. 



Cote orientale d'Afrique: Zanzibar (V^oyage de M. Boivin, 1847 — 52. — Orig. 

 in Herb. Mus. Paris). 



A bibircses kutikulával borított felső epidermis a k. m. -ben egy sejt- 

 sort (Tab. V. 3.) képez. Felülről nézve említésre méltó, hogy egyes sokszögű s 

 egyenesfalu sejtek vagy sejtcsoportok lépnek fel, amelyek erős sejtfal vasta- 

 godásuk által térnek el a többi, különben hasonló alakú, egyenletesen meg- 

 vastagodott s vékonyfalu epid. sejtektől. (Tab. VI. á. 1.). Karakteristikus- 

 sága azonban kétes, mert gyakran nagyobb területen sem láttam hasonló 

 alkotású sejtet vagy sejtcsoportot. Annál jellemzőbb, hogy a felső epidermis 

 sejtjei között buzogány fej -kristálycsoportokat (2) záró sejtek is fordulnak 

 elő (1. T. VI. á. 1.). 



A Cudr. javanensis-hez hasonlóan bibircses kutikulával ellátott alsó 

 epidermis 2 — 4-es buzogányfej ki'istálycsoportokat tartalmaznak (Tab.VI. 2.). 



A levél fonákának erei mentén egyenes, rövid, vékonyfalu szörképletek 

 fordulnak elő szórványosan. 



A bifacialis levélszövet azonkívül, hogy a palissad-réteg kristályt nem 

 tartalmaz és hogy a buzogányfej -kristály csoportok a szivacsrétegben is csak 

 gyér számmal, a nyalábok körül pedig éppen nem találhatók, — az előb- 

 biek levélszövetétől miben sem különbözik. 



A levél nagy nyalábjai jóformán csak edényekből állanak. Kollenchy- 

 matikus hypodermát itt is a levél fonákán találtam ; míg a nyalábok felett 

 a palissad áthalad. (Tab. V. 3.) 



A levélszövetbe ágyazott kis nyalábok vékonyfalu elemekből állanak. 



Megjegyzés. Cornu párisi professornak (szives szóbeli közlése szerint) a Cardi- 

 ogyne africana Bur.-t sikerült magból felnevelni. Az eredeti növény, a mely a leírás 

 alapjául szolgált, magvaira, általában gyümölcsére nézve ismeretlen. A magvakat — 

 a melyeket Bâillon Hist. Nat. 1. c. már ismer, — Cornu honnan vette, nem 

 tudom. Az egyetlen hajtásból álló növényke jól vegetál a «Jardin des Plantes» egyik 

 üvegházában, és ez idő szerint féltett unikumát képezi. Egy levélkéjén megejtett ana- 

 tómiai vizsgálataim a növény azonosságát igazolják; mert az a körülmény, hogy alsó 

 epidermisének sejtjei kevéssé hullámzatos falúak és az ugyancsak kristálynélküli palis- 

 sad-réteg egyetlen sejtsort képez, physiologiai okokból könnyen megmagyarázható. 



