240 



UJABB VIZSGÁLATOK A GOMBÁK VÁLADÉKTAETÓIRÓL. 



Dr. IsTvÁNFFi GYULÁ-tól, Budapesten. 

 Tab. VII. 



A gombák váladék tartóira vonatkozó régibb vizsgálatok majdnem 

 kizárólag a tejtartókkal foglalkoznak. Ez indított arra már 1887-ben, hogy 

 a tökéletesebb penészek váladéktartóiról szóló dolgozatunkat, melyet Olav 

 Johan-Olsen társaságában végeztünk, a Magyar Növénytani Lapok hasáb- 

 jain közre adjam. E lapok szerkesztőjének szívességéből vizsgálatunk elő- 

 ször magyar nyelven látott napvilágot. Dolgozatunkban Bonobden, Cokda, 

 Hoffmann és de Setnes vizsgálataihoz csatlakozva, a penészek minden cso- 

 portján át vizsgáltuk a váladéktartókat s temérdek új adatra akadtunk. 

 A váladéktartóknál elért eredményeket aztán 1891-ben a gombák physiolo- 

 giai anatómiájában értékesítettem, először kisértvén meg a gombák testének 

 szöveteit rendszerezni s a physiologiai anatómia elvei szerint csoportosítani. 

 Vizsgálataim eredményeképen a gombák testében előforduló szövetrend- 

 szereket következőképen csoportosítottam : 



1. Oszlási- vagy sejtképző szövetek rendszerei. 

 II. A védelmező szövetek rendszere. 



1. Bőrszövetrendszer. 



2. Mechanikai szövetrendszer. 

 III. A táplálkozási szövetek rendszere. 



1. Absorbeáló rendszer. 



a) egyszerű absorbeáló rendszer = szálas mycelium. 



b) összetett absorbeáló rendszer = szalagos, hártyás, rostos, kötél- 

 szerű mycelium. 



2. szállító rendszer = tejtartók, tejcsövek, zsiradék-, színes anyag- 

 vezető szervek. 



3. Eaktározó rendszer = sclerotiumok. 



4. Átszellőztető rendszer = légürök, légkamrák. 



5. El- és kiválasztott anyagokat termelő vagy felhalmozó berendezé- 

 sek = a gyantás anyagokat termő szervek, a gömbölyű zsiradéktartók, a 

 színes anyagokat g^yűjtő szervek, a cystidiumok stb. 



A fenti csoportosítás tisztára physiologiai alapon készült s több alosz- 

 tályába sorakoznak a váladéktartók gyanánt megkülönböztethető képletek, 

 melyeket a 2. és 5. csoportba kell elhelyeznünk. 



