260 



Látjuk ebből, hogy bár ismeretünk az újabb leletek alapján folyton 

 változik, végleges megállapodásra a nemet illetőleg mégsem juthattunk. 



Még a nemen kívül a fajra nézve is van néhány megjegyzésem. Mi- 

 dőn a szegzárdi munkám már jórészt ki volt szedve, akkor jelent meg 

 Beüsina egyetemi tanár úrnak a markuseveci faunáról írott munkája, mely- 

 lyel a középső pontusi emelet faunájára nézve olyan nagybecsű alapvető 

 munkával gazdagította a pontusi irodalmat, mint a milyen a felső-pontusi 

 emelet faunájára nézve a Zágráb környéki faunájának ismertetése. Brusina 

 tanár úr munkáját annak vétele után még utólag az irodalmi jegyzékbe és 

 egyes fajok irodalmi rovatába is bevehettem. Az új fajokat azonban nem 

 vehettem tekintetbe, mivel az én fajaim már ábrázolva voltak, Brusina 

 tanár úr pedig nem közlött rajzokat. így történt meg, hogy az én Hydrobia 

 szegzárdensis-em Brusina tanár úrnál Hydrobia monotropida néven fordul 

 elő, szintén mint új faj. 



Azt hiszem, nem sértem meg Brusina tanár urat és nem fog azon 

 kitüntető jóindulat csökkenni, mely ly el irányomban mindig viseltetett, ha 

 ezen fajra nézve magamnak tartom föl a szerzői jogot, bár az ő leírása 

 előbb jelent meg, mint az enyém. Előnyöm, melyre a prioritás jogát álla- 

 pítom, hogy egyidejűleg írtuk le — bár az övé előbb hagyta el a sajtót — 

 de főleg az, hogy én ábrával közöltem, a geológusok és palaeontologusok 

 pedig a bolognai congressus megállapodása értelmében csak azt fogadják 

 el új fajnak, a mely le is van rajzolva. 



Ezen faj tehát a középső- és a felső-pontusi emeletben egyaránt elő- 

 fordul. 



Baglivia Brus. 



Markusevecről ismertet Brusina az említett munkájában egy olyan 

 sajátságos új csiganemet Baglivia néven, a mely a különvált kanyarulatok 

 alapján a Bajkál-tóban ma is élő Liobajkalia Martens {=Leucosia Dy- 

 EowsKi) nemmel áll közeli rokonságban ; mivel azonban a Liobaj kálidnál 

 az embrionális kanyarulat tengelye nem esik össze magának a csigaháznak 

 a tengelyével, hanem azzal kisebb-nagyobb szöget képez, mint a Micro- 

 beliscus (Melánia) inaspeda Fuchs és Microbeliscus (Melánia) turbinelloi- 

 des-né\, FucHS-nak ezen Tihanyról ismertetett és ábrázolt alakjainál, azért 

 nem lehet azonosítani a Baglivia nemmel, melynél az embrionális kanya- 

 rulat tengelye összeesik a csigaház tengelyével, miként a többi eddig ismert 

 valamennyi csigánál — a Pyramidellidoe-k kivételével. 



Brusina ezen főkűlönbségen kívül, mely az embrionális kanyarulat 

 elhelyezési módjában áll, fölemlíti még «másodlagos jelleg» gyanánt, hogy 

 a Baglivia-nak valamennyi faja igen kicsiny, végül pedig azt, hogy a 

 Liobajkalia Közép-Ázsiának egy ma is élő genusa (recens), holott a Bag- 



