261 



liviák harmadkori kövületek; tehát térre és időre nézve távol állanak 

 egymástól. 



Én e másodlagos jellegeket nem tartom külömbségi jellegeknek. 

 Mert ha pl. a nagysági méreteket veszszük tekintetbe, a Liobajkalia {Leu- 

 cosia) Stiedae Dyb. magassága Dybowski munkájában ^ közölt mérési ada- 

 tok alapján 5 — 10 mm. között, a legnagyobb szélességi átmérője pedig 

 2 — 3 mm. között változik, addig az én Baglivia spinosa-mnak a legnagyobb 

 példánya 4 mm. magas és 1'3 mm. széles, tehát egy nagyságra nézve eléggé 

 változó fajjal szemben, 1 mm. különbség számba sem jöhet, különösen, ha 

 tekintetbe veszszük, hogy a Baglivia nemből még aránylag olyan kevés 

 példányt ismerünk, hogy nem állapítható meg azon növekedési határ (maxi- 

 mum), a melyet ezen nem elért. 



A tér- és időbeli különbséget — a melyre Bkusina hivatkozik — szin- 

 tén nem lehet a két nem között számbavehető különbség gyanánt elfogadni ; 

 mert tekintetbe kell venni azon érdekes rokonságot, a mely éppen az ázsiai 

 tavak és folyók faunái, valamint a magyar- és horvátországi pontusi faunák 

 között van. Különösen szembeötlő azon hasonlatosság, a mely a magyar 

 koronaországok pontusi faunája és a Kaspi és Arai tavak mai faunája között 

 van, mióta Dybowski a Kaspi-tóban is megtalálta a Micromelania Beus. és 

 Zagrabica Bkus. pontusi nemeket ; ^ viszont pedig a Kaspi-tóban ma is élő 

 Caspia Dyb. nemet a magyar- és horvátországi pontusi képződményekben 

 találtuk meg.^ (Brusina Markusevecen, én pedig Tinnyén). A gróf Széchenyi 

 Béla keletázsiai utazása alkalmával Lóczy Lajos egyetemi tanár úr is meg- 

 találta a chinai édesvizekben a Fossarulus és Prososthenia nemeket,* 

 melyeket Neumayr a dalmátországi miocén képződményekből ismertetett, 

 de a melyek közül a Prososthenia a magyar korona országainak pontusi 

 képződményeiben is előfordul. Ezen nemeket Möllendorff is ismertette 

 Chinából 1888-ban.^ így tehát a Bajkál-tóban élő Liobajkalia a mi pon- 

 tusi képződményeinkben is előfordulhatna. És éppen mivel a két nem egy- 

 mástól igen távol eső helyről és különböző korból ismeretes, nem lehet a 

 nagysági méretek között lévő csekély eltérést nemi külömbségnek venni. 

 Sőt még azt sem tartom elegendő külömbségnek a két nemnek mint olyan- 



^ Die Gasteropoden-Fauna des Baikal-Sees. (Mémoire de l'Acad. Imp. de St 

 Pétersbourg. Bd. XXII. P. 38, Tab. III. Fig. 20—23. 1875.) 



^ Die Gasteropoden-FauDa des Kaspischen Meeres. (Malakozoologische Blätter. 

 Neue Folge. Bd. X. 1888.) 



^ Brusina Sp., Fauna fossile terziaria di Markusevec in Croazia (Societas histor. 

 natur. Croatica. Vn. 1892.) 



* Édesvízi pubatestüek. Neümayr M. fordította Pethő Gyula (Gróf Széchenyi 

 Béla keletázsiai utazásának tudományos eredménye. II. köt. 1893.) 



^ Dk. O. F. V. Möllendorff. Materialien zur Fauna von China (Malacozoolo- 

 gische Blätter. N. F., Bd. X. 1888.) 



Terniíszetrajzi Füzetek. XVIII. köt. 1* 



