86 



CY8T0PTEEIS Bernh. 



20. C. fragilis Beenhabdi, in Schrad. Neuem Journ. f. Botan. 1806. I., 2. 

 St. p. 26. (Polypodium fragile L. sp. pi. II. 1553). 



Tiszolcz «Gondzsüno-vr.D, «Fabova (Priszlop)» ; murányi várhegy ; 

 Nagy-Eőcze «Szkalka, Kakas», Eozsnyó «Bánya-oldal», Dobsina «Ptad- 

 zim», Lévárt, Tót-Hegymeg és a Balog völgyében mint 1. f. anthris- 

 cifolia Koch, Synops, FI. Germ. ed. II. 980. ed. ni. 735. 



Tiszolcz «Hradova», murányi mészkőfennsíkon «Mala-Stozska», 

 Helpa «Wakesova» és az előbbivel néhol (pl. Nagy-Eőcze) vegyesen, 

 mint: 2. f. angustata Koch 1. c. 



Abauj-Torna: «in vallibus »Szádellő et Áj» = f. acutidentata Döll. 

 FI. d. Grossherz. Baden I. 43. (az áj -völgyi növény a f. cynapifolia-hoz 

 húz). — Általában ß* x^. 



Szepes-bélai Kárpátok : in valle «Kottlina» ; Versecz «Várhegy, Eóka- 

 hegy (Fuchskogel) = f . 1. 



Krassó-Szörény «Coronini» forrás s innen Stájerlak- Anináig a 

 mészkősziklákon. = f. 2. 



A Koch Synops. 1. c. által megkülönböztetett alakok habitusa tagad- 

 hatatlanul szembetűnő ; de megesik gyakran (1. a fenti termőhelyeket), 

 hogy egyazon helyen vegyesen is meg vannak. Azért a Ld .fessen által 

 megkülönböztetett subtilis formákra itt nem reflectálok, a melyek egy 

 monographiában jogosultak lehetnek, de nem a gyakorlati alkal- 

 mazásban. 



21. C. sudetica Al. Braun et Milde, im Jahresber. d. schles. Gesellsch. 

 f. Vaterland. Cultur 1855. p. 92. — Hooker et Baker, Synops. Filicum 

 103. (C. Braunii Milde in litt.) 



Comit. Gömör : in valle Stracenensi, a «Hannes-höhe» félreeső szikla- 

 szorosaiban 19. jun. 1890. — ß x^. 



Hazslinszky: Magyarhon edényes növényeinek fűvész. kézikönyve 

 (1872) 434. 1.-n Szepes-Olaszi mellől (hol Kalchbrenner gyűjtötte 

 volna), továbbá a termőhely közelebbi megnevezése nélkül általános- 

 ságban Mármaros és Gömörből említi. Gyűjteményemben meg van a 

 C. sudetica név alatt kiadott szepes-olaszi növény (leg. Kalchbr. ex 

 herb. Fábr.), de az = C. fragilis v. anthriscifolia. Ellenben a szepesi 

 «Vörös Klastrom» (Eoth-Kloster) erdőiben biztosan előfordul (Wrany 

 exsicc). 



Gömörben a C. sudetica-t sokáig hiába kerestem ; hosszas kutatás 

 után is csak a véletlen juttatott hozzá. Lehet, hogy Kalchbr. a Garam 

 gömöri vidékén gyűjtötte (hol fia orvos) s ez úton jutott Hazslinszky- 



