205 



különben oly nagy szerepet játszanak, nem sikerült egyetlen egyet sem fel- 

 fedeznem. 



Annál hatalmasabb ellensége támadt azonban a Steganoptychának az 

 élősdi gombák sorából. Hedbawny József erdész úr, a ki e rovart az ora- 

 viczai erdőkben folytonos figyelemmel kisérte, 1895 augusztus 25-én ott a 

 «Caroli») nevű erdőrészben észrevette, hogy sok báb az alom között nem él, 

 hanem el van száradva és mumifikálva. Néhány nap múlva azt tapasztalta, 

 hogy az ilyen mumifikált és elpusztult bábok felületén valami fehér penész- 

 gomba ütődik ki. A bábok pusztulása rohamosan fokozódott, úgy hogy 

 10 nap múlva már valami 70o/o volt közülök ily módon megtámadva. 



Midőn szeptember 8-án egy oda kiküldött vegyes bizottsággal-^' a hely- 

 színén megjelentem, örömmel győződhettem meg magam is Hedbawny er- 

 dész úr megfigyelésének helyességéről. A bábokat csakugyan valami élősdi 

 gomba támadta meg és tette tönkre, mely aztán belőlük fehér penész alak- 

 jában kivirágozva (V. tábla 10. ábra), spóráival a még egészséges bábokat is 

 inficziálta. A gombafertőzés ekkor már oly általános és nagymérvű volt, 

 hogy nemcsak az említett «Caroli» erdőrészben, hanem a többi oraviczai 

 fenyvesekben,, sőt a stájerlaki erdőkben is már csak elvétve lehetett ép és 

 egészséges bábokat találni. A legtöbb eleven báb volt még aránylag az u. n. 

 Deák-magaslatnak napsütött száraz csúcsa körül, a hol a gomba a szárazság 

 miatt úgy látszik kevésbbé gyorsan birt fejlődni; de azért már itt is mint- 

 egy 80o/o-nyi báb volt tőle elpusztítva. Az erdei alom általában mindenütt 

 tele volt az élősdi gombának szabad szemmel is látható, fehér fonalaival és 

 átlag lencse- vagy borsónagyságú spóratömegeivel, melyek egy-egy megölt 

 és mumifikált bábot vettek körül. (V. tábla 11. ábra.) 



Maga a gomba hasonlít a cserebogár-pajorokon élősködő Botrytis 

 tenella Sacc. (Isaria densa LiNK)-hoz, csakhogy spórái nem hosszúkásak, 

 hanem gömbölyűek (VI. tábla 14. ábra) s e miatt még közelebb áll a selyem- 

 hernyók mészkórságát (muscardine) okozó Botrytis Bassiaua Bals. -hoz. 



* Tekintettel arra, hogy a Steganoptycha abiegana kártételei nemcsak erdő- és 

 közgazdasági, hanem a Marilla-fürdő fennállása és jövője érdekében közegészségügyi 

 szempontból is kiváló fontossággal birtak, a megtámadott oraviczai fenyveseknek 

 helyszíni megvizsgálása s a netalán elrendelendő óvintézkedések megállapítása végett 

 1895 szeptemberben egy vegyes bizottság lett kiküldve, melynek tagjai a földmivelés- 

 ügyi m. k. minisztérium részéről rajtam kívül Tomcsányi Gusztáv Ingosi m. k. fő- 

 erdőmester és Dömötör Tihamér temesvári kir. erdőfelügyelő, a m. k. belügyminisz- 

 térium részéről dr. Hajós Béla közegészségügyi felügyelő, az orsovai m. k. erdőhivatal 

 részéről Kauffmann Béla dalboseczi m. k. erdész, a tulajdonos osztrák-magyar állam- 

 vasút-társaság képviseletében pedig Kessler Ede stájerlaki főerdész és Hedbawny József 

 oraviczai erdész voltak. Ez a vegyes bizottság, miután meggyőződött arról, hogy a 

 fertőző gomba a kártevő rovar bábjai között valóságos öldöklő járványt idézett elő s 

 ezzel a jövőben bekövetkezhető károknak biztos gátat vetett, nem is tartotta szüksé- 

 gesnek a jövőre valami különös óvrendszabályokról gondoskodni. 



14 



Természetrajzi Füzetek. XIX. köt. 



