342 



lödés menetével összhangzáí^ba hozni, élődi penésznek tekintették a chla- 

 mydosporákat. A Nydalis parasitica mesterségesen tenyésztett cblamydo- 

 sporáiban 1 — 1 magot láttam, már a legfiatalabb megfigyelhető állapotban 

 is ; ez a mag, mikor a chlamydospora már kezd felfúvódni, vagyis oldalai 

 domborodnak, kettéoszlik, oszlása igen szép és szálas képletek közrejátszá- 

 sával folyik le. A chromosoma-csillagok szálai először párhuzamosan, majd 

 pedig egymásra függélyesen rendezkednek el, s erre aztán két csoportra 

 oszolnak. A leánycsillagokból két leánymag válik (IX. táb. 43. ábra), s így a 

 chlamydospora érett korában is rnindig két maggal rendelkezik. Dangeard 

 a Nydalis asterophora-nk\ (hibásan N. parasiticának nevezi azt a fajt, melyet 

 ö tanulmányozott, de rajzai nyomán látom, hogy az a N. asterophora volt, 

 mert a chlamydosporák csapos vastagodásokkal ékeskednek) ujabban szin- 

 tén két magot írt le s ábrázol is ; de a szálas csillagos karyokinezist nem 

 látta s egyszerű minden magszál stb. nélküli magoszlást ábrázolt. 



Oligoporus (Ptychogaster) ustilaginoides szintén intercalaris chla- 

 mydosporákat terem, mint ezt a BREFELD-del együtt dolgozott munkánk III. 

 részében (Basidiomyceten Taf. VII. Fig. 26—27) ábrázoltam is, minden két 

 chlamydospora között pedig egy kapocssejt fejlődik ki,mely a chlamydosporák 

 külső hártyáját összeköti, miután a fiatal sporigenszál chlamydosporává 

 átalakuló sejtjeinek tartalma összehúzódik s külön sejthártyába burkolód- 

 zik, megszűnik a szomszédos sejttartalmak összeköttetése is a kapocssejtek 

 révén. A fiatal chlamydosporában (IX. tábla, 45. ábra) mindig egy kisebb- 

 nagyobb zsíros anyagból álló, erősen fénytörő cseppet látunk s egy picziny 

 sejtmagot ; az oldalág gyanánt fellépő kapocssejtben is egy magot látunk a 

 sejt csúcsában, ez, miként már más esetekben is láttuk, nem fuzionál a 

 szomszédos sejtnek magvával. Ezek a chlamydosporák tehát egymagvúak 

 maradnak. Az Oligoporus (Ptychogaster) albus myceliumján igen érdekes, 

 elágzással komplikált kapocssejtképződést figyeltem meg, melyet épen ritka- 

 sága miatt a IX. táb., 44-ik ábráján bemutatok. 



Fistulina hepatica szintén a chlamydospora termő Basidiomycetek 

 közé tartozik, ezeknek a spóráknak a fejlődését BREFELD-del végzett mun- 

 kánkban (Basidiomyceten III. Theil, Taf. VIL Fig. 38, 39, 40) részletesen 

 feltüntettem eredeti készítményeim után. A mi azonban a magvakat illeti, 

 azok itt is sajátságos oszlási képeket mutatnak, melyek épen csak kicsiny- 

 ségük révén állnak hátrább a Nydalis parasitica-nél észlelteknél. A fiatal 

 spórában mindig csak egy mag hatol be, mely azonban tekintettel a még 

 bekövetkező sejtoszlásokra, később két leánymagra oszlik (IX. táb., 47 ^- ^- •''• 

 ábra). A kész, érett chlamydospora mindig egymagvú s a chlamydosporá- 

 kat hordozó nyélsejtekben is mindig látunk egy-egy magot. 



A chlamydosporák azonban nemcsak az itt tárgyalt alakban lépnek 

 föl, hanem még mint oidiumok is jelentkezhetnek. A Hymenomyceteknél 

 kifejlődő oidiumokat a magvak előfordulására szintén megvizsgáltam s azt 



