344 



magot (IX. tábla, 49. ábra), s így az később is termőképes marad. Ennél a 

 fajnál a magvak átvándorlását igen szépen látni, mert a sterigmák igen 

 hosszú, vékony csövecskéket alkotnak. A Hydnangium basidiiimai a spórák 

 megérése és lehullása után is sejtmaggal rendelkeznek, tehát tovább is spó- 

 rákat teremhetnek. 



Végezetül csak röviden utalok arra, hogy a sejtmag a gombáknál vá- 

 ladéktartókban vagy a szállító rendszer elemeiben is előfordul, mint ezt 

 már egy más dolgozatomban kimutattam ; itt pusztán csak egy példát hozok 

 föl s ez a Hypochnus zsiradéktartalmú szállítossejtje, melyben pompás, 

 nagy gömbölyű sejtmagot látunk a sejt közepén (IX. tábla, 53. ábra). 



Összefoglalás. 



Az itt röviden közölt tényekből kiderül, hogy a sejtmag a penészek 

 minden, vegetativ és gyümölcsöző, fejlődési állapotában föltalálható s ki- 

 mutatható. 



A sejtmag a penészek kifejlődésében rendkívül fontos szerepet ját- 

 szik ; látni ezt már az egyszerű ágképzésnél is, mert az ágak mindig a sejt- 

 mag közreműködésével képeztetnek. 



A sejtmagvak a Miicor-íélék zygosporáinak keletkezésekor úgy lát- 

 szik nem olvadnak össze, hanem csak egybekeverednek, épígy a kapocssej- 

 teknél sem egyesül a kapocssejt magva a szomszédos szálsejt magvával ; a 

 magvak összeolvadását végül a Saprolegniák-nál sem lehetett kimutatni. 



A magvak szapora oszlása folytán az összes Eiirnycetek-nél ideig-óráig 

 tartóan sokmagvúság is mutatkozhatik. 



A magvak bevándorlása, összeseregiése a legtöbb gyümölcsalaknál 

 kimutatható. 



Egy s ugyanazon fajnál a magvak, a különböző morfológiai értékű 

 részekben különböző nagyságúak lehetnek. 



A penészek sejtmagva rendesen közvetlenül kettéoszlással szaporodik 

 vagy szálas oszlással, mikor a legkülönbözőbb karyokinetikus képletek elő- 

 jöhetnek; a magvak kivételesen szétdarabolódással is szaporodhatnak. 



A penészek sejtmagva uralkodik a penész egész fejlődésén. 



