348 



A DICTAMNUS ALBUS SYSTEMÁJA ES FÖLDRAJZA. 



(De systemate atque geographia Dictamnl albi.) 

 Irta dr. Borbás Vincze, Budapesten. 



A balzsamos növények (Terehinthiiiae) rendjében a Dictamnus'^ 

 genust egyik családba se tudjuk mint igazán odaillöt besorozni. Azon az 

 alapon, hogy a termés belső rétege (endocarpium) a külsőtől (epicarpium) 

 rugalmasan elválik, s e közben a magvát kiszórja, a rutafélék rokonságában 

 a Diosmaceák közé szokták beosztani, de «a Diosmeis veris floribus irre- 

 gularibus, disci calycini defectu, staminibus decem fertilibus, petalisque 

 hypogynis et ovariis 3 — 4-ovulatis», — «a Eutaceis endocarpio solubili et 

 elastice bilobo» mégis tetemesen eltérő marad, mondja Visiani, a ki a na- 

 gyobbik ezerjófűnek egész külön rendet, helyesebben külön családot 

 {Didamnaceae) alakított.^ 



Ez a család a Didamnus L.^ (Fraxinella Tourn.)* genusból egyma- 

 gából épül fel. Vele ennek a családnak minden rokonsága megszakad, a 

 Didamnaceae család tovább nem tagozódik, neme-, fajaszakadt. A való- 

 ságnak megfelelőbb lenne mondani, hogy a TerehintMnák rendjében van 

 egy árván szakadt növény (genus anadelphum síyb monotypicum) minden 

 további rokonság nélkül, melynek akár családot se alkossunk, mert egy 

 genus, többed maga nélkül, nem család. 



A Didamnus nevezetes morfológiai bélyege nyomán elvált a Tere- 

 hinthinák családjaitól; de család és faj nélkül systematical különösség 

 maradt. Earitas systematica absque familia atque speciebus. 



A Didamnus-nsik a körisfával való rokonsága a Fraxinella név nyo- 

 mán hamis. Csak a levél úgy, a hogy hasonló ; bensőbb systematicai rokon- 



^ Ezerjófű, szarvasfű, szarvasgyökérfű vagy szarvasgyökerüfű, ördögfü, kőrisfa- 

 levelûfû. Centaurium maius autorum veterum, a nagyobbik ezerjófű. A kisebbik e, 

 (Centaurium minus), azaz földepe a Gentianaceae családba tartozik. 



^ Visiani : Flora Dalmatica. III. p. 235, 



^ Genera plantarum 124 No 346. 



* Fraxinella Eeneaülme : Specimen liisfc. plant. 1611, p. 122. Touenefoet : 

 Institut. 2., t. 243, Gaertnee : De fructibus etc. I, 337. t. 69. 



