45 



a Pontoskövön a Veronica Bihnriennist; azután a Cornul-muntelui alatt 

 levő erdőben a Lonicera leiaphijllat ; ugyancsak a Petrosz-havasokon a Pcífi- 

 cularis limnogenát, mely a porphyros közein Corniil-munteluitól kezdve 

 bőven tíirt egész a Pietra-arsáig, illetőleg addig, hol a Pietra-arsát elhagyva 

 mészkő talajra jutunk; végül a Lathyras g ram in east, mely aPetrány mellett 

 elterülő kaszálókon is terem. 



Megösmerkedtem e kirándulásaim alkalmával egyszersmind a Bihar- 

 hegység sajátos növén^'zeti viszonyaival, továbbá szép karszt-féle részletei- 

 vel, melyeken süppedt dolinák, búvó patakok, ravasz lyukak, barlangok stb. 

 váltakoznak. A növényzeti viszonyokat illetőleg, előttem is feltűnt sőt 

 bosszantott azon jelenség — melyet már Kerner tárgyalt — hogy a hegy- 

 ség délnyugati oldalain, vagyis a biharmegyei oldalon alig van, vagy épen 

 nincs fény ves, hanem a Bükkfa erdők egyhangú s meddő növényzetű regiója, 

 helyenként átmenet nélkül, s így bizonyos idétlenséggel, egyszerre átmegy 

 a fátlan alhavasi gyeptájba. Feltűnt továbbá azon jelenség is, hogy a hegy- 

 tetőkön túl keletnek és éjszaknak fenyvesek terülnek el, s azok öve annál 

 szélesebb és annál mélyebben halad le a völgyekbe, minél inkább vannak 

 a völgyek s oldalaik a hideg éjszaki és keleti szeleknek kitéve. Egy-egy 

 éjszakkeleti völgy irányában feltolakodnak a fenyvesek a hegyhátak horpa- 

 dásaig sőt magokat e hágókat is elborítják, — de csak a hágó nyugati szé- 

 léig, a hol mintegy kardcsapásra vége szakad a fenyvek tenyészetének. 



A délnyugati és éjszakkeleti lejtök növényzete közt létező eme kü- 

 lömbségnek tehát éghajlati okának kell lennie, s ezt ismét részint e hegy- 

 ség lánczolatának csapása (iránya), részint pedig a délnyugat felöl a hegy- 

 séghez közel fekvő Magyar-alföld hozza létre. Délkeleti csapásánál fogva 

 ugyanis felfogja a Biharhegység az ö erdélyi, az az éjszakkeleti oldalaival 

 s völgyeivel az összes hideg szeleket, s ezért ott az éghajlat hidegebb; más- 

 részt pedig ugyancsak e csapásánál fogva biharmegyei oldalaival, melyek 

 már úgy is védve vannak a hideg szelek ellen, a Magyar-alföldön még me- 

 legebbé lett délnyugati szeleknek állja útját, melyek éjszakkeletnek haladva, 

 itt akadnak meg először és itt hütögetik le első ízben meleg páráikat, ■ — 

 és ezért ez oldalain az éghajlat melegebb, annyira meleg, hogy a Bükkfa 

 egész az alhavasi tájig megtalálja létföltételeit. 



Az Iskola-hegységet, a Brassói havasok ez előőrsét, a Biharhegyseg 

 ellentétekép kerestem fel az 1880-ik év augusztusában. A Biharhegyseg 

 ellentétekép tekintem e hegységet azért ; mert míg amaz Erdély ej szaknyu- 

 gati, — emez Erdély délkeleti szélén terül el. Az Iskolahegység átkutatása 

 után a Brassói-havasokra szándékoztam ; azonban midőn az Iskolahegység 

 csúcsairól már egész pompájukban megláttam a Bucsecset és Királykövet, 

 s à midőn a Ketra-mareről gazdag zsákmánynyal, lelkes örömmel s a vidék 



