51 



18. GardltltS Bihariensis (C. acanthoidi x candicnns) Simk. 

 Felfedeztem Belényes vidékén a Pontoskö napos köves hegylejtöin, hol a 

 Carduus candicansW. K. társaságában nö, de attól feltűnően elütő termetű. 

 E növény középszerű, (vagy inkább kicsiny) és tojásdad-gömbded fészkei- 

 nél, valamint két évi gyökerénél fogva az Acanthoidesek csoportjába 

 tartozik, egyébként pedig közép helyet foglal el a Carduus candicans AV. K. 

 és C. acanthoides L. között. Levelei, szára és szárának gatyái egészen 

 zöldek, mint akár a C. acanthoideséi ; továbbá leveleinek hasábjai rövidek, 

 tojásdadok és helylyel-közzel majdnem tenyeresen hasadtak vagy pedig 

 egyenetlenül kéthasábuak ; végűi fészekkocsánai is rövidek : mind ezen 

 tulajdonságai által tehát a C. acanthoidesre emlékeztet, és lényegesen eltér 

 a C. candicans W. K.-tól s a C. collinus W. K.-tól. Másrészt azonban 

 fészkei alakra s nagyságra nézve egészen megegyeznek a Carduus candicans 

 és C. collinus fészkeivel; a többé-kevésbbé rövid, gyakran a fészeknél is 

 rövidebb fészekkocsánainak fehéres molylia által is a C. candicans és 

 C. coUinushoz hasonló : igy tehát e tulajdonságai által ismét a Carduus 

 acanthoidestől tér el határozottan. Fészekmurváinak legfelsőbbjei kissé 

 megkeskenyedve apró szálkába végződnek, s igy e tulajdonsága által is 

 közép helyet foglal el a Carduus acanthoides L. és C. candicansW. K. közt; 

 mert a C. acanthoides L. legbelső fészekmurvái hirtelenül húzódnak össze 

 szálka-csúcsokba, mig a C. candicans W. K.-éi egyenletesen vékonyra 

 hegyesednek ki. 



Diagnózisa tehát a következőkben fejezhető ki: 



Carduus — e yrege Cardai acanthoidis L. — radice bienni, capitulis medio - 

 cribus, ovato-globosis. Caule alato foliisque viridibus ; foliis pinnatipartitis, segmentis 

 brevibus, ovatis, hinc-inde fere j3alinato-ßssi<i, tenuiier spinosis : pedanculis brevibus 

 albo tomentosis ; involucri phyllis siipremis in cuspidein brevem attenuatis. 



19. Senecio suhjiehrodensis (S. Nebrodensi x viscosus) Simk. 

 Felfedeztem a Drágán völgyében Nagy-Sebes kerítései mentén, a Senecio 

 Nebrodensis L. és Senecio viscosUs L. társaságában, hol e két telivér 

 Senecio faj bőven terem. Hogy valóságos korcs-fajra és pedig a két emlí- 

 tett növény szülte korcsra bukkantam arról a helyszínén tett összehasonlí- 

 tásból és növényem egész termetéből apróra meggyőződtem. Korcs termé- 

 szete mellett bizonyítanak termései is ; mert, noha növényeim kedvező 

 helyen s jó talajban nőttek, és noha növényeim részben már a termés 

 elhullatás korában állottak, ■ — terméseik mégis mind elsatnyultak és 

 elaszottak voltak. 



Termetére nézve a Senecio Nebrodensis L.-hez hasonlóbb, mert 

 leveleinek szabása, szárának nagysága és elágazása a S. Nebrodensisével 

 egyezik. 



Terméseinek gyenge szőrösödése is a S. Nebrodensisre emlékeztet, 

 mert annak termései szőrösödök, míg a S. viscosuséi meztelenek. 



4^;= . 



