m 



szerint a bécsi tndományos intézeteknek itt Pesten találtató irományai 

 között néhai Petényi S. az egerekre vonatkozó értekezésének nyoma 

 nincsen » . 



S ezzel bevégződött levelezésünk a Petényi irományainak sorsát 

 nagyon szíven hordozó lelkes Kubinyi FERENCz-czel e tárgyban. 



Hogy az én beküldött fordításommal mi történt, soha sem tud- 

 tam meg. 



Mielőtt azonban a töredékes munka kiadása iránt intézkedtem volna, 

 szükségesnek tartottam erre vonatkozólag az akadémiától, mint a hátra- 

 hagyott iratok tulajdonosától, engedélyt s felhatalmazást kér^ii, mely Ill-ik 

 osztályának üléséből megadatott, a mint következik : 



Jegyzőkönyvi kivonat : 



3. Felolvastatott dr. Chyzer Kornél levele, melyben kijelenti, hogy 

 egykori megbízásának megfelelőleg Petényi hátrahagyott kéziratainak az 

 egerekre vonatkozó töredékét 1864 ben Kubinyi FERENCz-nekmegküldötte, 

 de az akadémiai kiadványokban nyomát nem találja. Ha Kubinyi iratai 

 között csakugyan ez is eltévedt volna, kérdi, nincs-e kifogása az akadémiá- 

 nak, ha az impurum töredékét újból visszaállítva közli akár a math, s 

 természettudományi közleményekben, akár egyebütt? 



Minthogy Kubinyi Ferfncz akkor a math, s természettudományi 

 bizottság elnöke s Pj TÉNYi-nek barátja megkérte volt a bizottságot, hogy a 

 Petényi iratainak ügyével ő bízassék meg, s ezen iratok az ő hagyatéká- 

 ban többszöri keresés daczára feltalálhatók nem voltak, az akadémiának 

 nincs többé módjában azt constatálni, hogy valami ilyen közlemény meny- 

 nyire felel meg a PETÉNYi-féle kéziratoknak, a dr. Chyzer által felajánlott 

 kiadástól saját közleményeiben eláll, s nem tesz kifogást, hogy dr. Chyzer 

 maga adja ki ezen munkát, melyet honunk faunájának érdekében a nyil- 

 vánosságra hozni kívánatosnak tart.» 



Ez története a megmentett alábbi értekezésnek, mely szóról szóra 

 való hü fordítása Petényi jegyzeteinek, s mely összehasonlítva eddig nap- 

 világot látott dolgozataival, véleményem szerint még leginkább viseli magán 

 a nagy észlelő tehetség bélyegét, s legjobban tünteti ki, hogy mi volt nekünk 

 Petényi s mit vesztettünk benne ! 



PETÉNYi-ről szólva, nem tehetem le tollamat a nélkül, hogy tudomá- 

 nyos működésének egyik oly teréről ne tegyek említést, mely eddig meg- 

 jelent dolgozataiban nincs kiemelve, melyről majdnem hallgatnak bio- 

 graphjai is — s ez az Iclithyologia. 



Petényi nagy szelleme felölelte a gerinczesek minden osztályát, s 

 hogy mit és mennyit tett hazánk Ichthyologiája terén, azt legjobban mondja 

 el nekünk Heckel J. J. Magyarország édesvízi halainak rendszeres átnéze- 

 tében, melyet a m. orvosok és természetvizsgálók soproni nagy gj^űlésén 

 1847-ben olvasott fel (s melyet 1863-ban megmagyarítani szintén nekem 



