2'4 



a nemzet a külföld által régen méltányolt legnagyobb természetbúvára s a 

 tudomány áldozata iránt tartozik, legalább némi részét leróni igyekezett, 

 én is felbontani a nyugvó csomagot, s elhatározám napvilágra juttatni. 



A csomag tartalmának áttekintésénél csakis az egerekre vonatkozó 

 alábbi adatokat találtam meg, — a cziczkányokra vonatkozólag semmi 

 sincs ; s én nem emlékezem többé, volt-e azon kézirathalmazban, melyet 

 KuBiNYi-nak visszaküldtem, valami a cziczkányokról ; vagy pedig csak azon 

 töredékek után, melyekben a cziczkány neve a gözüegér igen terjedelmes 

 leírásánál, mondhatom monographiájánál, igen sokszor fordul elö, ítélve, 

 gondolta Kubinyi, hogy a kéziratban a cziczkányok is le vannak írva. Úgy- 

 szintén arra sem vagyok képes visszaemlékezni, hogy a kézirattal vissza- 

 küldött öt ábra mit ábrázolt ? Egereket aligha, különben érthetetlen volna, 

 hogy a megmaradt leírásoknál sehol egy szóval sem hivatkozik ez ábrákra. 

 Azon esetben, ha voltak is a cziczkányokra vonatkozó adatok a kéziratban, 

 akkor azoknak nagyon hiányosaknak s kiadásra nem valóknak kellett len- 

 niök : különben ha érdemesek lettek volna az összeállításra s lefordításra 

 meg is tettem volna azt velők, úgy mint az egerekre vonatkozókkal, daczára 

 annak, hogy ez irodalmi munka egyike volt a legnehezebbeknek, mit valaha 

 végeztem. S hogy ott nem igen voltak, azt KuBiNYi-nak harmadik, 1864. 

 jun. 6-án hozzám írt, a munkát sürgető levele után is gyanítom, hol a 

 cziczkányf éleket már nem említve, csak az egérnemüekröl szól (alkalmasint 

 levélbeli felvilágosításom folytán). 



Ha ezen kívül lehet még fölfedezhető PETÉNYi-félé dolgozat, ha csak 

 az enyémhez hasonló alakban is, úgy az nézetem szerint leginkább néhai 

 Tóth Sándor barátom hátrahagyott könyvtárában, mely, mint hallom, 

 Debreczenbe került, volna keresendő, — mert jól ismervén Tóth Sándor 

 hajdani állattani dolgozótársamat, fölteszem róla, hogy ö a fordítás impu- 

 rumát összeállítás után szintén leíratta az akadémiai bíráló bizottság szá- 

 mára; s annál valószínűbb, hogy az iratnak Tóth hagyatékában még meg 

 kellett lennie, mert ő közvetlenül ezen munka befejezése után halt meg. 



KuBiNYi-nak említett három levelén kívül van nálam még egy e 

 tárgyra vonatkozó, 1864. jul. 7-éről, melyben írja, hogy jun. 17-éröl kelt 

 levelemet az Akadémia math, és term. tud. bizottsága előtt felolvasván, 

 annak nevében következőket válaszolja: «néhai P. S. hátrahagyott iromá- 

 nyai közül az emlősöket illető jegyzetek és értekezések rendbe szedetvén és 

 lefordíttatván, azok bírálat végett Margó és Frivaldszky uraknak adattak 

 ki, stb.» tovább «a math, és természettudományi bizottság attól, hogy 

 néhai Petényi hátrahagyott munkálatai kiegészíttessenek, már az 1-ső 

 füzetben kiadott munkákra nézve elállott, és abban állapodott meg, hogy 

 PETÉNYi-nek csupán saját észleletei adassanak ki», s végül «egyébiránt, 

 hogy néhai Petényi barátunk Bécsben valamely tudományos gyűlésen az 

 egerekről értekezett volna, arra nem emlékezem, sőt többeknek állítása 



