12 



ÁLLATTAN. ZOOLÓGIA. 



TÁJÉKOZÁSUL 



Fuchs Tivadar úr ,,A természethistóriai rendszer és a 

 Darwinismus" czímii értekezéséhez. 



Fuchs Tivadar úr következő értekezésének egy kis, érdekes története 

 van. A bécsi cs. k. állat és növénytani társulat megengedte ugyan, hogy az 

 értekezés az 1880-dik évi április 7-én tartott közgyűlésén szerző által fel- 

 olvastassék, kiadásra is elfogadta, utóbb azonban a kiadást megtagadta. 

 Ennek az eljárásnak indító oka nem lehet más, mint az, hogy a társulat 

 kiadványaiban némely szerző Darwin híve gyanánt tűnt ki — péld. Brunner 

 de Wattenwyl — s ennélfogva a társulat jónak látta a prœventiv czenzurát 

 alkalmazni s a Darwin- ellenes értekezést irataiból kizárni. 



Én részemről — s tudom, hogy velem együtt legalább is minden 

 magyar zoológus — más álláspontot foglalok el, t. i. azt, hogy a tudomá- 

 nyos irodalom száraára is követelem a sajtószabadságot, melynek azután 

 egyik lényeges attribútuma az «audiatur et altera j) ars» elve; követelem, 

 mert ezek biztosítják a discussio szabadságát, folytonosságát, tehát végső 

 következménj^ben az eszmék tisztázását, mint a tudománynak legfőbb 

 érdekét. 



Helyén valónak találom a prœventiv czenzurát kezdőkkel szemben ; 

 de oly férfiakkal szemben, mint Fuchs Tivadar úr, ki a bécsi udvari ásvány- 

 tani intézet főnöke s szakmájában elismert auctoritás, helyén valónak nem 

 találom : ilyen férfiakat meg kell hallgatni, ha szükséges meg kell czáfolni. 



Bátran állíthatom, hogy a magyar zoologok között egy sem osztja 

 Fuchs úr véleményét; egy sem fogadja el a dogmát: Species sunt tot 

 diversae, quot diversas formas ab initio creavit infinitum ens» ; sőt e dogmá- 

 nak mérsékelt formáját, a mint azt Fuchs úr a «czélirányosságban» hirdeti, 

 sem fogadjuk el; de ez nem ok arra, hogy az ellenkező véleményt elfojtsuk. 



A mi magát az értekezést illeti, nekem egyelőre csak egy észrevéte- 

 lem van: hogy értekezését hibásan czímezi. A czimnek így kellett volna 

 hangzani: A természethistóriai rendszer és a ,,Haeckeliz7nus." Darwin egyik 

 művében sem dogmatizál : sőt tételeiről maga mondja, hogy azoknak tör- 

 vényekké való fejlődése még sok tényleges kutatást követel s az is lehetsé- 

 ges, hogy új tények a tételeket még módosíthatják is. A fajok keletkezésének 

 és a törzsfáknak terén űzött dogmatizálás specificus német találmány. 



Herman Ottó 



